OBH 2493/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
	Panaszos 2001. márciusában szomszédja méhtartásával kapcsolatban kérte az állampolgári jogok országgyűlési biztosának segítségét. Panaszában előadta, hogy a szomszéd méhei több alkalommal megcsípték a családot, illetve más szomszédokat, legutóbb 2001. február 10-én a fia szemét. A gyermeket - mivel allergiás - orvosi kezelésben kellett részesíteni.
Panaszos szóban tett bejelentést a polgármesteri hivatalnál, ezt követően került sor helyszíni szemlére. Panaszos néhány héttel később írásban is bejelentést tett az önkormányzatnál.
A vizsgálat az Alkotmányban biztosított kérelemhez, tisztességes eljáráshoz, valamint a jogorvoslathoz való jog sérelmének gyanújával indult, egyúttal tájékoztatást kértem a jegyzőtől.

A megállapított tényállás
	Verpelét Nagyközség Tarnaszentmária Község körjegyzője az állampolgári jogok országgyűlési biztosát arról tájékoztatta, hogy hetente egy alkalommal két órás időtartamban tart ügyfélfogadást a községben. Egyebekben a polgármester áll a panaszosok rendelkezésére. Ezért panaszos szóbeli bejelentését a polgármesternek tette, aki tájékoztatta a körjegyzőt a panaszról. Ennek hatásaként felhívták a méhészt a méhtartás jogszabályi előírásának betartására. Az önkormányzatnak méhtartásra vonatkozó rendelete nincs.
Az ezt követően megtartott helyszíni szemle megállapította, hogy a méhész a méhcsaládokat a jogszabályoknak megfelelően tárolja. 
2001. március 2-án panaszos írásban is benyújtott kérelmet, amelyre válaszul egy tájékoztató levelet kapott, amely szerint a méhtartás helyét az önkormányzat képviselője a helyszínen megtekintette, azok a méhészetről szóló rendeletnek megfelelően vannak elhelyezve, erre tekintettel egyéb intézkedésre nincs lehetőség.
Az iratok között fellelhető egy felhívás is, amelyet körjegyző 2000. június 7-én a méhtartónak küldött a méhtartásra vonatkozó jogszabályok betartásáról.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
13. § (1) Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.
16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be.
31. § (1) A tényállás tisztázására szemle rendelhető el. Ennek megtartása során
a) a szemletárgy birtokosa a szemletárgy felmutatására kötelezhető,
b) helyszíni szemle tartható
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

•	15/1969. (XI. 6.) MÉM rendelet a méhészetről
2. § (1) A többlakásos lakóházak udvarán és közös használatú kertjében méhészetet létesíteni csak az összes lakás bérlőjének (tulajdonosának) hozzájárulásával és a (2) bekezdésben foglaltak megtartása mellett szabad.
(2) Méhészetet közös használatú épülettől és a szomszéd ingatlanoktól 4 méter, használatban levő utaktól (közúttól, saját használatú úttól) pedig az út melletti vízvezető árok külső szélétől számított 10 méter távolságon túl szabad csak elhelyezni. A saját használatú út tulajdonosa (használója) az út ideiglenes lezárása esetén az úton és az út mentén a letelepedést engedélyezheti.
(3) Ha a szomszéd ingatlantól való 4 méter távolságot megtartani nem lehet, a méheknek ellenkező irányban vagy - legalább 2 méter magas, tömör (deszka stb.) kerítés vagy élősövény létesítésével - a magasban való kirepülését kell biztosítani.

Az érintette alkotmányos jogok
•	1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.
(2) A Magyar Köztársaságban senki sem tekinthető bűnösnek mindaddig, amíg büntetőjogi felelősségét a bíróság jogerős határozata nem állapította meg.
(3) A büntetőeljárás alá vont személyeket az eljárás minden szakaszában megilleti a védelem joga. A védő nem vonható felelősségre a védelem ellátása során kifejtett véleménye miatt.
(4) Senkit nem lehet bűnösnek nyilvánítani és büntetéssel sújtani olyan cselekmény miatt, amely az elkövetés idején a magyar jog szerint nem volt bűncselekmény.
(5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

A vizsgálat megállapításai
	Vizsgálatom megállapította, hogy panaszos szóbeli, a polgármesternek tett bejelentését kivizsgálták, a bejelentés következtében helyszíni szemlét tartottak, amely során megállapították, hogy a méhész méhészetről szóló 15/1969. (XI.6.) MÉM rendeletben foglaltaknak megfelelően - a szomszéd ingatlanoktól 4 méterre (rendelet 2. §-a ) - tartja a méheket. 
	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) szerint az ügyfél kérelmét szóban vagy írásban nyújthatja be (16. §). Az Áe-nek ehhez a paragrafushoz fűzött kommentárja szerint "ha az ügyfél a kérelmét szóban mondja el, arról jegyzőkönyvet kell készíteni". Erre panaszos esetében nem került sor.
Az eljárás során megtartott szemléről az ügyfelet nem értesítették. 
Az Áe. szemléhez fűződő kommentárja kimondja, hogy "fontos kiemelni, hogy a szemle megtartásáról az ügyfelet értesíteni kell akkor is, ha nem ő a szemletárgy tulajdonosa, valamint a szemléről jegyzőkönyvet vagy feljegyzést kell készíteni, amely bizonyítékul szolgál a későbbi eljárásban." Erre a vizsgált eljárásban nem került sor. 
A jegyző az ügyfél szóbeli kérelmével megindult eljárást nem zárta le, abban határozatot nem hozott.
Megállapítom, hogy ezen hiányosságokkal az önkormányzat a panaszos tisztességes eljáráshoz való jogát sértette és ezzel alkotmányos visszásságot okozott.
Tekintettel azonban arra, hogy az önkormányzat személyi lehetőségei szűkösek, valamint panaszos írásban ismételten benyújtott kérelmével kapcsolatban teszek kezdeményezést,  ebben a tárgykörben nem élek az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvénybe (a továbbiakban: Obtv.) biztosított ajánlástételi jogommal. Felhívom azonban a polgármester és a körjegyző, valamint munkatársaik figyelmét az államigazgatási törvény szabályainak betartására.

Panaszos 2001. március 2-án kelt írásbeli beadványára a körjegyző egy tájékoztató levelet küldött. Az Áe. 42. §-a szerint a közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. 
A jegyző ezt elmulasztotta, érdemi döntését az Áe. szabályainak megfelelően, a döntést alátámasztó jogszabályi hivatkozásokkal nem foglalta határozatba. Ezzel megfosztotta panaszost a fellebbezési jogától. 
A körjegyzőnek ezen eljárása az Alkotmányban biztosított jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.

Kezdeményezés
	Élve az Obtv. 21. §-ának (1) bekezdésében biztosított jogommal, felkérem Verpelét Nagyközség Tarnaszentmária Község körjegyzőjét, hogy panaszosnak 2001. március 2-án kelt kérelmével kapcsolatban az államigazgatási törvény szabályainak megfelelően hozzon határozatot.
	Kérem a körjegyzőt, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjáról az Obtv. 21. §-ának (2) bekezdése alapján 30 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.

Budapest, 2001. augusztus 30.

Takács Albert