OBH 2467/2001
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
							Ügyintéző: Dr.Kunné dr.Simonyi Anna
Az eljárás megindulása:
	A panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy szomszédja a szennyvízbekötését az ő általa kiépített bekötővezetékén keresztül  csatlakoztatta a gerincvezetékre, s az ezzel kapcsolatos kifogásait a kaposvári jegyző nem határozattal bírálta el, így megfosztotta a jogorvoslat igénybevételétől.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálat indult, mert felmerült az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslati joggal összefüggésben a visszásság gyanúja.
Eljárásom során tájékoztatást kértem a kaposvári jegyzőtől.
Megállapított tényállás:
	A panaszos által csatolt iratokból kitűnik, hogy a polgármesteri hivatal Műszaki Igazgatósága megfelelőnek tartotta a sérelmes szennyvízbekötéssel kialakult állapotot, erről két levélben is tájékoztatták panaszost.
	Az eljárás során kért jegyzői  tájékoztatásból kiderült, hogy abban az utcában, ahol a panaszos lakik, 1994-ben épült ki a csatorna gerincvezeték. Ezzel egyidejűleg panaszos ingatlanáig elkészült a bekötővezeték. Évekkel később a panaszos szomszédja is ki akarta építeni a bekötővezetéket, amelynek két módja közül a kisebbik költséggel járó megoldást választotta. A szomszéd bekötővezetékét nem a gerincvezetékre csatlakoztatták közvetlenül, hanem a panaszos ingatlanához vezető vezetékre. Az építési munka közterületen történt. A jegyző álláspontja szerint azért nem került sor határozat meghozatalára, mert a kiépített gerinchálózat és a vele egyidőben megépült bekötővezetékek önkormányzati tulajdonba kerültek és a szolgáltató is hozzájárult a tervezett megoldáshoz. A megfelelő műszaki megoldás és kivitelezés nem érinti a panaszos jogait, a szennyvízhálózat feltételezett eldugulása nem várható.
Az ügy jogszabályi háttere:
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (továbbiakban: Áe.)
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
 (4) A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
•	1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról (továbbiakban Vgtv.)
20. § (2) A vízügyi igazgatási szervezet területi szerve kérelemre engedélyezi meglévő és vízjogi engedély alapján üzemelő vízi létesítményhez történő csatlakozást, ha a vízi létesítmény az eredeti rendeltetésének, valamint a csatlakozó céljának együttesen megfelel, illetve arra alkalmassá tehető (vízhasználati szolgalmi jog).
1. számú melléklet, fogalom meghatározások: 
E törvény alkalmazásában 26. vízilétesítmény: az a mű (víziközmű), műtárgy, berendezés, felszerelés vagy szerkezet, amelynek rendeltetése, hogy a vizek lefolyási, áramlási viszonyait, mennyiségét vagy minőségét, medrének vagy partjának állapotát, a vizek kártételeinek elhárítása, a vizek hasznosítása - ideértve a víziközművekkel végzett közüzemi tevékenységgel nyújtott szolgáltatást -, minőségének és mennyiségének megfigyelése, illetve ásványi és földtani kutatások végzése céljából vagy ásványi nyersanyag kitermelése céljából befolyásolja.
•	38/1995. (IV. 5.) kormányrendelet a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről (továbbiakban: Kr.)
2. §  22. pont: szennyvíz bekötővezeték: az ingatlanon keletkező szennyvizeknek, továbbá egyesített rendszerű szennyvízelvezetés esetén a csapadékvizeknek a szennyvíz törzshálózatba történő bevezetésére szolgáló vezeték, amelynek a végpontja, ha a) gravitációs: a telekhatáron belül, attól legfeljebb 1 m távolságra telepített ellenőrzőaknáknak vagy ellenőrző-, tisztítónyílásnak a kimeneteli oldala,....
 5. § (1) Ha a bekötés nem a víziközmű törzshálózati beruházás részeként, azzal egy időben valósul meg, a) a bekötővezeték megépítéséhez, átalakításához és megszüntetéséhez a hatósági engedélyek mellett a szolgáltató írásbeli hozzájárulása is szükséges; b) a bekötés költségei - kötelezés kivételével - a bekötés kezdeményezőjét terhelik; Figyelemmel arra, hogy a kérdéses bekötés nem esik a Hkr. hatálya alá, azaz nincs olyan műtárgy, amelynek létesítése engedélyhez kötött lenne, a jegyzőnek a létesítést nem kellett határozattal engedélyezni. 6. § (1) A víziközmű törzshálózat mentén fekvő ingatlanok bekötését külön-külön bekötő vezetékekkel kell megvalósítani.
(2) Ha közös bekötéssel a szolgáltatás műszakilag megoldható - az érintett tulajdonosok írásbeli szerződése és a szolgáltató előzetes hozzájárulása alapján - több szomszédos ingatlan ellátására közös bekötővezeték és csatlakozó hálózat építhető.
(4) Ha a víziközmű törzshálózat a szomszédos ingatlan mentén fekszik, a bekötés a szomszédos ingatlan tulajdonosának hozzájárulásával - az ingatlantulajdonosok megállapodása (szerződéses szolgalom) alapján - a szomszédos ingatlan igénybevételével is elvégezhető. A szerződésnek tartalmaznia kell a létesítmény elhelyezésével, az ingatlan használatával kapcsolatos kölcsönös jogokat és kötelezettségeket. A szerződést a szolgáltatói hozzájárulás iránti kérelemhez kell csatolni.
(5) A (4) bekezdésben meghatározott megállapodás hiányában - ha a szomszédos ingatlant érintő bekötővezeték megvalósítása és üzemeltetése az ingatlan rendeltetésszerű használatát nem zárja ki, vagy lényegesen nem akadályozza - a jegyző a szomszédos ingatlanra vízvezetési és szennyvízelvezetési szolgalmat alapíthat.
7. § (2) Az ellenőrzéskor a házi és a csatlakozó víziközmű hálózaton észlelt hibák kijavításáról, illetve az előírásoktól eltérő víziközmű használat megszüntetéséről a fogyasztó gondoskodni köteles. Ha ezeknek a szolgáltató felhívására határidőn belül nem tesz eleget, a teljesítésre a település jegyzője kötelezi.
21. § (1) A szennyvízelvezető törzshálózatba történő bekötéshez szükséges bekötővezeték létesítését, annak a már üzemeltetett törzshálózatra való rákötését a szolgáltató köteles megrendelő költségére elvégezni, vagy elvégeztetni. A bekötővezeték megépítését, illetve a törzshálózatra történő rákötését a megrendelő költségére és a szolgáltató hozzájárulásával építés kivitelezési jogosultsággal rendelkező személy is elvégezheti.
(3) A csatlakozó házi szennyvízhálózatot a szennyvíz összetételének ellenőrzésére alkalmas aknával vagy tisztítónyílással kell kialakítani.
(4) Ha a szennyvíz bekötővezeték vagy házi szennyvízhálózat az elfolyó szennyvíz ellenőrzésére alkalmas aknával nincs ellátva, továbbá, ha a bekötővezeték az ingatlanon keletkező szennyvizek elvezetésére - a vízhasználat megnövekedése, az ingatlanok egyesítése, megosztása vagy egyéb okból - már nem alkalmas, a jegyző a tulajdonost a létesítmények megfelelő átalakítására vagy megszüntetésére kötelezheti.
•	72/1996. (V. 22.) kormányrendelet a vízgazdálkodási hatósági jogkör gyakorlásáról (továbbiakban: Hkr.)
1. § (2) Vízügyi hatósági jogkörben első fokon - ha a jogszabály eltérően nem rendelkezik - a vízügyi igazgatási szervezet feladat- és hatásköréről szóló kormányrendelet szerinti illetékes vízügyi igazgatóság, másodfokon az Országos Vízügyi Főigazgatóság jár el.
(3) A helyi vízgazdálkodási hatósági jogkört - a 25. § (2) bekezdésben meghatározott kivétellel - első fokon a települési önkormányzat jegyzője, másodfokon a (4) bekezdés szerinti kivétellel az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény szerinti felettes szerv gyakorolja.
3. § (1) A vízimunka elvégzéséhez, vízilétesítmény megépítéséhez (átalakításához, megszüntetéséhez) szükséges vízjogi létesítési engedélyt (hatósági hozzájárulást) az építtető (tulajdonos) köteles megszerezni. A kérelemhez a külön jogszabályban meghatározott mellékleteket - ideértve az engedélyezési terveket (tervdokumentációt) - kell csatolni.
(12) A vízügyi hatóság engedélye szükséges a szennyvízelvezető és -tisztító műbe (víziközműbe) történő önálló bekötés esetén a szennyvíz előtisztításához szükséges berendezés létesítéséhez, a használatbavételéhez, üzemeltetéséhez, továbbá a vízügyi hatóságtól elvi vízjogi engedély kérhető a létesítmény tervezését megelőzően.
(13) A (12) bekezdésben meghatározott hatáskör gyakorlása során e rendeletnek a vízjogi engedélyezési eljárásra, a hatósági engedély nélkül, vagy attól eltérően végzett létesítésre és üzemeltetésre, a vízjogi kötelezettség megállapítására, valamint a vízügyi felügyeletre vonatkozó rendelkezések szerint, azok megfelelő alkalmazásával kell eljárni.
A vizsgálat megállapításai:
	A kérdéses bekötővezeték létesítéséhez vízjogi engedély nem szükséges a  Kr. 5. § (1) bekezdése értelmében. Figyelemmel arra, hogy a kérdéses bekötés nem esik a Hkr. hatálya alá, azaz nincs olyan műtárgy, amelynek létesítése engedélyhez kötött lenne, a jegyzőnek a létesítést nem kellett határozattal engedélyezni. Megállapítottam ugyanakkor, hogy a már hivatkozott Kr. 6. § (1) foglalt előírást, miszerint a víziközmű törzshálózat mentén fekvő ingatlanok bekötését külön-külön bekötő vezetékekkel kell megvalósítani, építtető nem tartotta be, és ezt a jegyző sem tartatta be. A hivatkozott jogszabályhely (2) bekezdése alapján lehetőség van arra, hogy ha közös bekötéssel a szolgáltatás műszakilag megoldható - az érintett tulajdonosok írásbeli szerződése és a szolgáltató előzetes hozzájárulása alapján - több szomszédos ingatlan ellátására közös bekötővezeték és csatlakozó hálózat épüljön. Jelen esetben azonban nem ilyen  helyzet áll fenn, hiszen a panaszos kifejezetten tiltakozott a megvalósult megoldás ellen, tehát szerződés a tulajdonosok között nem jött létre. A szabálytalan tervezés és kivitelezés tudomásul vételét nem igazolja az a körülmény, hogy a közműre csatlakozás költségeit a létesítő megfizette az önkormányzatnak, különös tekintettel arra, hogy a Kr. 7. §  (2) bekezdése intézkedési kötelezettséget ír elő a jegyző részére, amennyiben a létesítő az előírásoktól eltérő víziközmű használat megszüntetéséről nem gondoskodik.
	A vizsgált esetben a szolgáltató szabálytalan bekötéshez adta hozzájárulását. Ezt a jegyző nemhogy nem kifogásolta, hanem az építtető költségkímélése érdekében  a panaszos tiltakozását igyekezett elhárítani azzal az indokkal, hogy a szennyvízbekötőre csatlakoztatott bekötővezeték nem fog a jövőben problémát okozni.
	A szennyvíz-bekötővezeték szabályosságának hiánya jelen esetben a panaszos szennyvízelvezetésének biztonságosságát kérdőjelezi meg, és ezzel ingatlana rendeltetésszerű, háborítatlan használatát veszélyeztetheti. 
	 A jegyző eljárásával súlyosan megsértette az Áe előírásait, hiszen nem hozott határozatot a kérelemre, illetőleg nem továbbította a szolgáltatóhoz a panaszt, vagy a szakmai felügyeletét ellátó vízügyi hatósághoz. Az Áe. 42. § értelmében az eljáró közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. Amennyiben megállapítható, hogy a közigazgatási szervhez előterjesztett beadvány tartalma szerint több ágazati szabály alá eső eljárás lehetőségét veti fel, az eljáró hatóságnak tisztáznia kell, mire is irányul konkrétan a kérelem. A tényállás tisztázása az Áe. 26. §-a értelmében az eljárás minden szakaszában kötelessége a hatóságnak. A konkrét esetben felmerül a birtokháborítás megszűntetésére irányuló kérelem lehetősége is. A rendelkezésre álló iratokból megállapítottam, hogy a jegyző az önkormányzati  tulajdonban álló közút felbontása elkerülése érdekében vette tudomásul a panaszos szomszédjának szabálytalan tevékenységét. Megállapítottam továbbá, hogy a Kaposvári Vízművek K/1121/2000. sz., november 22-én kelt, a panaszosnak írt tájékoztatása, miszerint a tervezett csatornabekötésnek nincs akadálya, ellentétes a már hivatkozott Kr. 6. § (1) bekezdésében foglaltakkal. 
	A fentiekben kifejtettek alapján megállapítható, hogy a szolgáltató és a jegyző az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében garantált jogbiztonsághoz, az Alkotmány 13. § (1) bekezdésben biztosított, a tulajdonhoz és az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított, a jogorvoslathoz  fűződő alkotmányos jogokkal kapcsolatban visszásságot okoztak.
A mulasztásban megvalósuló visszásság megszűntetése érdekében felkérem az Obtv 20. § (1) bekezdése alapján:
1.) a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy vizsgálja  felül  a kaposvári jegyző eljárását, és a vizsgálat eredménye alapján tegye meg a szükséges intézkedéseket;
2.) a Dél-Dunántúli Vízügyi Igazgatóság igazgatóját, hogy vizsgálja meg a szennyvízbekötő-vezeték szabályosságát, a helyi Vízművek eljárásának és döntésének szabályosságát és amennyiben szükséges, kezdeményezze a jegyzői intézkedést.
Budapest, 2002. február 14.									
Lenkovics Barnabás