OBH 2121/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy:  Az Országos Mérésügyi Hivatal hitelesítési eljárásának vizsgálata

Az eljárás megindulása:
	Egy pénznyerő automaták gyártásával foglalkozó kereskedelmi és szolgáltató kft. ügyvezetője fordult kérelemmel az országgyűlési biztoshoz, mert a pénznyerő automata hitelesítési eljárása során az Országos Mérésügyi Hivatal (a továbbiakban OMH) 22 hónap alatt sem hozott határozatot, azaz a Hitelesítési engedély nem adta ki, és a kérelmet sem utasította el.
	Az Alkotmányban a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát deklaráló elvek sérelmének veszélye miatt vizsgálatot indítottam, melynek során felkértem az OMH elnökét és a Gazdasági Minisztert, hogy álláspontjukról tájékoztassanak. A rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján a következőket állapítottam meg:

A tényállás:
	A panaszos 1999. 09. 01-én Típusvizsgálati kérelmet nyújtott be az Országos Mérésügyi Hivatalhoz, egy Magyarországon még korábban nem gyártott pénznyerő (játék)automata   engedélyeztetése ügyében. A vizsgálat 225 ezer forint díját befizette, de az OMH hat hónapon belül nem adta ki a Hitelesítési Engedélyt, hanem 2000. 03. 07-én csak egy típusvizsgálati jegyzőkönyvet postázott a kérelmezőnek, amely azonban nem volt elegendő a Szerencsejáték Felügyelet számára az engedély kiadásához. A panaszos sürgetésére 2000. 12. 27-én az OMH írásban felkérte a kérelmezőt, hogy a kérdéses eszköz további vizsgálata érdekében annak beszállítási időpontjának egyeztetése céljából a 2001. január 8-án kezdődő héten vegyék fel a kapcsolatot. A panaszos, tekintettel arra, hogy a kérelme benyújtása óta 15 hónap telt el, kérte, hogy az iratokban betekinthessen. Ezen kérelmét 2001. 01. 18-i levélben elutasították, mivel a döntés-előkészítés iratai nem adhatók ki, és annak megtagadása ellen jogorvoslatra csak az érdemi döntés ellen indítható jogorvoslati eljárásban van mód.
	Megkeresésemre az OMH elnöke tájékoztatott, hogy a panaszos az eljárás elhúzódása miatt már a Fővárosi Bírósághoz is fordult, de a bíróság nemperes eljárásban a kérelmét elutasította. Az OMH elnöke a hivatal eljárását jogszerűnek találta.
	Az egyedi ügy vizsgálatát az ügyben hozott bírósági végzésre tekintettel hatásköröm hiányának megállapításával megszüntettem, és az OMH felügyeletét ellátó Gazdasági Minisztert az általános tanulságok alapján kértem fel álláspontjának közlésére. A miniszter sem az OMH eljárásában, sem az alkalmazott jogszabályokban nem talált kifogásolnivalót.

Az  ügy jogi háttere:
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
•	1991. évi XXXIV. törvény a szerencsejáték szervezéséről
•	1993. évi LIX. törvény  az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
•	1991. évi XLV. törvény a mérésügyről
•	127/1991. (X. 9.) Korm. r. a mérésügyről szóló törvény végrehajtásáról
•	25/1991.(X.16.) PM r. az egyes szerencsejátékok engedélyezésével, lebonyolításával és ellenőrzésével kapcsolatos feladatok végrehajtásáról 

Az  alkalmazott jogszabályok:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
9. § (2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.
•	1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust. (7) A közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik.
3. § (1) A közigazgatási szerv eljárása során államigazgatási ügyben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. (3) E törvény alkalmazása szempontjából államigazgatási ügy minden olyan ügy, amelyben a közigazgatási szerv az ügyfelet érintő jogot vagy kötelességet állapít meg, adatot igazol, nyilvántartást vezet, vagy hatósági ellenőrzést végez.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg. (5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
20. § Jogszabály elrendelheti, hogy a határozat meghozatala előtt más közigazgatási szerv (a továbbiakban: szakhatóság) előzetes hozzájárulását kell beszerezni. A szakhatóságot - ha jogszabály másként nem rendelkezik - az ügyben érdemi döntésre jogosult közigazgatási szerv keresi meg.
21. § (1) A szakhatóság a megkeresést - ha jogszabály másként nem rendelkezik - tizenöt napon belül köteles teljesíteni. A teljesítésre megfelelő határnap is megállapítható. (2) Ha a szakhatóság az előírt határidőn belül, illetőleg a határnapon nem nyilatkozik, hozzájárulását megadottnak kell tekinteni, kivéve ha a határnapon a nyilatkozattételre további nyolc napot kért.
•	1991. évi XXXIV. törvény a szerencsejáték szervezéséről
1. § (2) E törvény alkalmazásában szerencsejátéknak minősül (...) a pénznyerő automata üzemeltetése is.
2. § (2) Szerencsejáték szervező tevékenység folytatásához - az e törvényben meghatározott kivétellel - a Szerencsejáték Felügyelet (a továbbiakban: SZF) engedélye szükséges.
7. § (3) Az SZF országos hatáskörű államigazgatási szerv. Hatáskörébe tartozó ügyekben az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1981. évi I. törvény szerint jár el. Az SZF határozata ellen - a bírságot kiszabó határozat kivételével - államigazgatási eljárásban fellebbezésnek nincs helye. (7) Az SZF a kérelem elbírálásáról a kérelemnek az SZF-hez történt beérkezésétől számított 90 napon belül intézkedik.
•	1991. évi XLV. törvény a mérésügyről 
2. § (2) Az Országos Mérésügyi Hivatal (a továbbiakban: OMH) önálló feladat- és hatáskörrel rendelkező központi hivatal, irányítását a Kormány által kijelölt miniszter látja el, aki a hivatal elnökével kapcsolatos munkáltatói jogokat gyakorolja és jóváhagyja a hivatal szervezeti és működési szabályzatát, valamint éves munkatervét. (3) A mérésügy központi irányító, felügyeleti és ellenőrző szerve az OMH, területi szervei (a mértékhitelesítő hivatalok) tevékenységük során az e törvényben meghatározott állami feladatokat látják el a közigazgatási eljárás szabályainak alkalmazásával.
8. § (1) A kötelező hitelesítésű mérőeszközök hitelesítési engedély alapján hitelesíthetők. A hitelesítési engedélyt az OMH típusvizsgálat alapján adja ki. (2) A hitelesítési engedély megszerzéséről a mérőeszköz belföldi forgalomba hozója, vagy ha ez nem állapítható meg egyértelműen, a mérőeszköz felhasználója tartozik gondoskodni.
9. § (4) A hitelesítési engedélyt az OMH visszavonhatja, ha a mérőeszköztípus az engedélyezési okiratban foglaltaktól eltér, illetőleg a további hitelesítést vagy mérőeszközhasználatot újabb feltételekhez kötheti.
10. § (1) A mérőeszköz-hitelesítés célja annak elbírálása, hogy a mérőeszköz megfelel-e a vele szemben támasztott mérésügyi előírásoknak.
•	(2) A kötelező hitelesítésű mérőeszközök hitelesítése a hitelesítési előírásban és/vagy a hitelesítési engedélyben meghatározott mérésügyi vizsgálatból és a hitelesítés tanúsításából áll.
•	127/1991. (X. 9.) Korm. rendelet a mérésügyről szóló törvény végrehajtásáról
6. § (3) Az első, az időszakos és a javítás utáni hitelesítést a hitelesíttetőnek az illetékes mérésügyi szervtől (...) írásban kell kérnie. A kérelemre az illetékes mérésügyi szervnek 30 napon belül kell válaszolnia.

A 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelet melléklete:
Kötelező hitelesítésű mérőeszközök:
20. Szerencsejáték céljára szolgáló eszközök

•	25/1991. (X. 16.) PM rendelet az egyes szerencsejátékok engedélyezéséről...
11. § (1) A pénznyerő automata és játékterem működtetése iránti kérelmet az SZF által rendszeresített nyomtatványon kell benyújtani. A kérelemhez az 1. mellékletben felsorolt okiratokon túl csatolni kell b) pénznyerő automata üzemeltetése iránti kérelem esetén: 1. az üzembe helyezendő pénznyerő automata jogszerű birtoklásának igazolását, 2. a pénznyerő automata típusvizsgálata alapján kiállított hitelesítési bizonyítvány egy eredeti példányát. (5) A pénznyerő automatákra vonatkozó engedélyezési eljárásban a 14. § (2) bekezdésében meghatározott jegyzőkönyv alapján kiállított hitelesítési bizonyítvány pótolja a játéktervet is. Az SZF a pénznyerő automata üzemeltetésére vonatkozó engedélyt a 6. mellékletben szereplő nyomtatványon adja ki, ha a kérelmező rendelkezik legalább egy db, egyidejűleg engedélyezhető vagy legalább egy db érvényes engedéllyel rendelkező játékteremmel, amelyben az adott pénznyerő automata üzemeltethető.
13. § (1) Az SZF a típusvizsgálatot követően az OMH által - a mérésügyi jogszabályok figyelembevételével a szerencsejáték céljára szolgáló eszköz esetén kizárólag a gyártó által kezdeményezett típusvizsgálat alapján - hitelesített pénznyerő automatákra egy évre adhat ki engedélyt. (2) Az OMH azokat a pénznyerő automatákat hitelesíti, amelyek a) üzemeltetője rendelkezik az SzF által kiadott 4. § szerinti bizonyítvánnyal; b) olyan, külön-külön legalább hét helyiértékes beépített mechanikus vagy elektromechanikus számlálóval rendelkeznek, melyek a befizetett és kifizetett érmék, illetve érmehelyettesítő eszközök darabszámát vagy értékét, a befizetett és kifizetett forintok mennyiségét és az eljátszott tét összegét nem törölhető módon tárolják; d) hitelesítési vizsgálata az OMH által vagy az OMH által határozattal feljogosított hitelesítő laboratóriumban megtörtént, és arról a 14. § (3) bekezdése szerinti hitelesítési bizonyítvány kiállításra került. (3) A típusvizsgálat alapján kiadott hitelesítési engedélyben az OMH a Tv.-ben és az R.-ben előírtak alapján meghatározza, hogy a berendezés pénznyerő automatának vagy játékautomatának minősül. Az OMH kiadás előtt a hitelesítési engedély egy példányát az SZF-nek megküldi. Amennyiben az abban foglaltak ellen az SZF 15 napon belül kifogást nem emel, az engedély az ügyfélnek kiadható.
14. § (2) A hitelesítési vizsgálat eredménye alapján kiállított jegyzőkönyv a következőket tartalmazza: a) a hitelesíttető megnevezését; b) a pénznyerő automata gyártási számát; c) a pénznyerő automata gyártási időpontját; d) a gyártó megnevezését; e) a pénznyerő automata megnevezésére vagy azonosítására alkalmas jelzést; f) a pénznyerő automatával játszható játék(ok) nevét, és egy alapjáték lefolytatásának legrövidebb időtartamát; g) a pénznyerő automata üzemeltetésére vonatkozó adatokat; h) a legalacsonyabb és legmagasabb tét megjelölését; i) a nyeremény kifizetésének módját; j) a legnagyobb nyeremény összegét alapesetben és halmozottan; k) a gép mechanikus vagy elektromechanikus számlálóinak hitelesítésekor leolvasott állását, a gép bevételét és kiadását folyamatosan ellenőrző berendezés meglétét; l) a nyerési esélyeket 0 és 1 közötti valószínűségi értékekkel vagy százalékban; m) a pénznyerő automata játékhelyeinek a számát; n) a pénznyerő automata integrált ellenőrző készülékkel történő felszereltségét; o) a pénznyerő automata hitelesítési vizsgálatának összegzését. (3) Az OMH a 13. § (2) bekezdésére figyelemmel és a hitelesítési vizsgálat jegyzőkönyve alapján hitelesítési bizonyítványt állít ki. A hitelesítési bizonyítvány kiállításával egyidejűleg az OMH a pénznyerő automatán elhelyezett hitelesítő kártyát hatósági hologramos tanúsító (HTM) jellel látja el. A hitelesítési bizonyítványnak - a (2) bekezdésben meghatározottakon túl - tartalmaznia kell annak az egyedi azonosítható eszköznek az adatait is, amely a pénznyerő automata összekapcsolt rendszerben való üzemeltetését lehetővé teszi.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálatom megindítását követően hozott bírósági végzésre tekintettel az egyedi ügy további vizsgálatát megszüntettem, és csupán az eljárás során tanúsított hatósági magatartás jogszabályoknak való megfelelését, illetve az alkalmazott jogszabályoknak az állampolgári jogokra gyakorolt hatását vizsgáltam meg.
	A vizsgálat megállapította, hogy a panaszos-kérelmező által benyújtott típusvizsgálati kérelem elbírálására az OMH Szerencsejáték Vizsgálati Osztálya hatáskörrel rendelkezett. Az eljárására vonatkozó szabályokat az 1991. évi XXXIV. törvény, az 1991. évi XLV. törvény, a 127/1991. (X. 9.) Korm. rendelet, valamint a 25/1991.(X.16.) PM rendelet állapítja meg. Amennyiben az említett jogszabályok valamely kérdésben nem rendelkeznek, úgy arra az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. Az Áe. 15. § (1) bekezdése értelmében ha törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet hosszabb határidőt nem állapít meg, akkor. az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől számított harminc napon belül kell meghozni. Az (5) bekezdés alapján az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja, de erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
	A pénznyerő automata üzemeltetéséhez két hatósági engedély szükséges. Az egyiket az OMH, a másikat a Szerencsejáték Felügyelet (a továbbiakban SZF) adja ki. A két szerv közigazgatási eljárásban az ügyfél részére - kérelmére - hatósági eljárást folytat, melynek eredményeképpen érdemi döntést hoz. E döntés lehet a kérelem elutasítása és az engedély kiadásának megtagadása, vagy az engedély kiadása. Ezen eljárásban a SZF legfeljebb 90 napon belül köteles érdemi döntést hozni. Az Országos Mérésügyi Hivatal eljárására a speciális jogszabályok az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseitől eltérő határidőket nem állapítottak meg, ezért ez eljárására a 30 napos határidő vonatkozott.
	A fentiek alapján megállapítottam, hogy a konkrét ügyben történt megkeresésemre az OMH elnöke nem a hatályos jogszabályokra hivatkozva hárította el a hivatal késedelmével kapcsolatos kifogást, hanem a hivatal 15 hónapos késedelmét figyelmen kívül hagyva, az újabb vizsgálatra történő beszállítást kezdeményező hivatali intézkedés ügyfél által történt elmulasztásával indokolta a további késedelmet.
	A Gazdasági Minisztert, mint az OMH felügyeletét ellátó minisztert az egyedi ügytől elvonatkoztatva felkértem az eljárási határidők alkalmazásának véleményezésére. A kapott állásfoglalásban arra hivatkozott, hogy "A bonyolult mérőeszközök típusvizsgálata - beleértve a vizsgálat technikai okokból történő megszakításának szükségességét például a vizsgált eszköz meghibásodása vagy az ügyfél által az eszközön végzett módosítás miatt - hosszabb időt igényel, amelynek következtében a szokásos 30 napos határidő többszöröse is eltelhet. Az ilyen egyedi esetekben az OMH az ügyféllel előre egyeztet és a technikai eljárás egyes szakaszait írásban rögzíti." 
	A választ általánosságban elfogadom, azzal a törvényben megfogalmazott kikötéssel, hogy ilyen esetben is csak egy alkalommal van mód a határidő meghosszabbítására, és arról az ügyfelet írásban kell értesíteni. A panaszolt ügyben azonban ilyen a határidőt kitolódását jogszerűen előidéző körülményre az OMH megkeresett elnöke nem utalt, és ezzel kapcsolatos iratokat nem küldött. A panaszos pedig azt is kifogásolta, hogy az hivatal a megkereséseit rendre figyelmen kívül hagyta és válaszra sem méltatta.
	A vizsgálat alapján megállapítottam, hogy az Országos Mérésügyi Hivatal eljárása visszásságot okozott az Alkotmány 2. § (1) bekezdésben deklarált jogállamiság elvéből következő jogbiztonság követelményével, valamint a 9. § (2) bekezdésében a vállalkozás támogatását és a gazdasági verseny szabadságát deklaráló alkotmányos jogokkal összefüggésben, továbbá a határozat meghozatalának elmulasztásával a jogorvoslati lehetőségtől is megfosztotta, és ezzel sértette az Alkotmány 57. § (5) bekezdésben deklarált jogorvoslati jogosultságát, ezért a következő ajánlást teszem:

Ajánlás:
	I. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) alapján felkérem a Gazdasági Minisztert, hogy vizsgálja felül az Országos Mérésügyi Hivatal eljárási gyakorlatát, és az indokolatlanul késedelmes, vagy az ügyfél dokumentálható tájékoztatását elmulasztó hatósággal szemben - mint felügyeleti szerv - tegye meg a szükséges intézkedéseket.
	II. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 25. § alapján felkérem a Gazdasági Minisztert, hogy az előző pontban írott ajánláson esetleges elutasítása esetén fontolja meg a mérésügyről szóló törvény végrehajtásáról szóló 127/1991. (X. 9.) Kormányrendelet kiegészítésének kezdeményezését, ha úgy találja, hogy a hasonló eljárások lebonyolítására a szokásos 30 napos határidő többszöröse is indokolt.

Budapest, 2001. augusztus 28.

Takács Albert

OBH 2121/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése

Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy:  Az Országos Mérésügyi Hivatal hitelesítési eljárásának vizsgálata
Az eljárás megindulása:
	Az Országos Mérésügyi Hivatal egy pénznyerő automata hitelesítési eljárása során a panaszos kérelmének benyújtásától számított 22 hónap alatt sem hozott érdemi határozatot, ezért az országgyűlési biztos felkérte az OMH elnökét és az OMH felügyeletét ellátó Gazdasági Minisztert, hogy az álláspontjukról tájékoztatást adjanak.
	Az OMH elnöke hitelesítési eljárás elhúzódását jogszerűnek, és indokoltnak találta. A 2001. augusztus 24-i jelentésemben felkértem a gazdasági minisztert, hogy vizsgálja felül az Országos Mérésügyi Hivatal eljárási gyakorlatát, és az indokolatlanul késedelmes, vagy az ügyfél dokumentálható tájékoztatását elmulasztó hatósággal szemben - mint felügyeleti szerv - tegye meg a szükséges intézkedéseket. Felkértem arra is, hogy ha ezen ajánlásommal nem ért egyet, úgy fontolja meg a jogszabályok olyan módosítását, amely a mérésügyi eljárásban speciális eljárási határidőket állapítana meg.
	A miniszter úr a válaszában tájékoztatott, hogy felhívta az Országos Mérésügyi Hivatal elnökének a figyelmét a 30 napos eljárási határidő betartására, de a jogszabályok módosítását egy kivételes ügy miatt nem tartja indokoltnak. Az egységes közigazgatási eljárásról szóló törvény tervezetének készítésekor azonban indokoltnak tartja a különös eljárási szabályok felülvizsgálatát.
	A miniszternek az ajánlásomra adott válaszát csak részben tudom elfogadni, mert az országgyűlési biztosnak az Országos Mérésügyi Hivatal elnökéhez 2001. májusában írott, valamint a 2001. júniusi miniszteri megkeresés, és az ajánlásra adott miniszteri válasz elküldése között is az eljárási határidő többszöröse telt el az Országos Mérésügyi Hivatal érdemi határozata nélkül.

Ajánlás:
•	I. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (2) - (4) bekezdéseiben foglaltak alapján felkérem a Kormányt, hogy vizsgálja felül az Országos Mérésügyi Hivatal eljárási gyakorlatát, illetve a Gazdasági Minisztérium felügyeleti szervként végzett tevékenységét. 

•	II. Az 1993. évi LIX. törvény 25. § alapján felkérem a Miniszterelnöki Hivatalt vezető minisztert, hogy az egységes közigazgatási eljárásról szóló törvény tervezetének előkészítése során fordítson fokozott figyelmet a panaszolt eljárásra fordítható eljárási határidők reális meghatározására, illetve olyan garanciális szabályok beiktatására amelyek a hatóságok hallgatását szankcionálják.

Budapest, 2001. november 19.

Takács Albert