OBH 1982/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó:  dr. Győrffy Zsuzsanna
 
A vizsgálat megindítása
	A panaszos beadványában sérelmezte, hogy a székesfehérvári Kikinda út 1. szám alatti Gyermekotthonban nevelkedő csecsemőkorúak környezete ingerszegény, a tárgyi feltételek rosszak. A kicsik hospitalizálódnak, korosztályukhoz képest retardáltak. Véleménye szerint a gyermekotthont szakmailag nem ellenőrzik a fenntartók, a közigazgatási hivatal dolgozói pedig csak " hivatalnoki szemmel " végzik az ellenőrzést. 
	A panasszal kapcsolatban felmerült a gyermekek Alkotmányban rögzített kiemelt védelemhez fűződő jogának sérelme, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv ) 16. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
	Az Obtv. 18. § (4) bekezdésében szerint Fejér Megye Önkormányzatának Közgyűlése elnökének tájékoztatását kértem a panaszban foglaltakkal kapcsolatos álláspontjáról és a gyermekotthonban szerzett tapasztalatairól.  
	A Fejér Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat igazgatójának tájékoztatását kértem arról, hogy a szakszolgálat számára előírt szakmai ellenőrzés és segítség során a panasszal érintett gyermekotthonban mit tapasztaltak.
	Az Obtv. 18. § (3) bekezdésében értelmében a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatalának vezetőjét felkértem arra, hogy a panaszban foglaltakat a gyermekotthonban vizsgálja ki.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
•	15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
109. § (1) A gyermekotthon folytonos munkarend szerint működő, bentlakásos gyermekintézmény, amely a szakellátás keretében a gondozott gyermek számára alaptevékenységként biztosítja az otthont nyújtó ellátást.
127. § (1) A 0-3 éves korú gondozott gyermekek közül legfeljebb 8 helyezhető el egy csoportban. (2) A kizárólag 3 éven aluli gondozott gyermekekből álló csoport elhelyezésére és kizárólagos használatára biztosítani kell az 5. számú mellékletben meghatározottak szerint:
a) egy csoportszobát, amely alvásra, játszásra és étkezésre szolgál, b) a csoportszobával egybenyíló fürdőszobát, c) teraszt, a levegőztetés céljára, d) játszásra alkalmas kertterületet.
(3) A helyiség berendezését a gondozott gyermekek korösszetételének és fejlettségi szintjének megfelelően kell kialakítani, és a növekedő gyermekek igényei szerint kell változtatni.
128. § (1) 3 éven aluli gyermeket az a gyermekotthon (lakásotthon) fogadhat be, amelyben biztosított a következő a) a szervezési feltételek körében aa) a rendszeres és folyamatos orvosi ellátás, ab) a területi védőnő rendszeres látogatása, ac) a csecsemő, illetve kisgyermek folyamatos felügyelete, a gondozó állandó látó-, illetve hallótávolságon belüli tartózkodása ;b) személyi feltételek körében ba) a csoportban a gyermekek gondozását, nevelését ellátó személyek között legalább 1 fő szakképzett csecsemő- és kisgyermek gondozónő alkalmazása, bb) a csoportot ellátó valamennyi felnőtt alapvető - tanfolyami szintű - csecsemő, illetve kisgyermek gondozási-nevelési, elméleti és gyakorlati ismereteinek megléte; c) a tárgyi feltételek körében ca) a csecsemő, illetve a kisgyermek elhelyezésére, tartózkodására szolgáló helyiségekben a korosztály baleset-megelőzésére vonatkozó szabályok megtartása, cb) a csecsemő, illetve a kisgyermek számára a külön játszóhely és elkerített szobarész, cc) a csecsemő, illetve a kisgyermek ellátásához szükséges biztonságos, célszerű berendezési és felszerelési tárgyak, eszközök megléte.
150. § (1) A szakszolgálat szakmailag folyamatosan segíti és ellenőrzi a gondozott gyermek gyámjának, gondozójának gondozói, nevelői, illetve gyámi tevékenységét, az egyéni gondozási-nevelési tervben foglaltak végrehajtását, az egyéni elhelyezési terv megvalósulását.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
	Fejér Megye Önkormányzatának Közgyűlése elnöke válaszlevelében arról tájékoztatott, hogy megyéjükben a gyermekotthoni munka ellenőrzése rendszeres. A gyámhivatal által szervezett ellenőrzéseken is részt vesznek, a feltárt hiányosságokat intézkedési tervek alapján orvosolják. Országos, regionális és megyei tanácskozásokon tájékozódnak az otthonok munkájáról, illetőleg ezeken cserélik ki tapasztalataikat.
	A Fejér Megyei Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat igazgatója és munkatársai a szakmai segítség és ellenőrzés során azt tapasztalták, hogy " A csecsemőkorúak környezete az életkori sajátosságokat figyelembe vevő, a nevelés-gondozás -ápolás és a szükséges fejlesztés hely és eszközigényei megfelelő színvonalon biztosítottak. A váratlan és gyakori látogatások tapasztalatai is azt igazolják, hogy az intézményben az eszközök és a játékok a gyermekek fejlődéséhez folyamatosan rendelkezésre állnak. " A panasszal érintett gyermekotthonban huszonöt olyan gyermek nevelkedik, aki még nem töltötte be a harmadik életévét, közülük tizenketten betegségből, sérülésből adódóan retardáltak, különös ellátásra szorulnak. A retardált gyermekek száma az igazgató megállapítása szerint is nagy, de az nem az intézmény rossz feltételeivel, hanem a gyermekek szerzett, vagy öröklött betegségével függ össze.
	A Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatalának szakreferensei és vezetője felkérésemre, illetve a gyámhivatal 2001. évi munkaterve szerint vizsgálatot folytatattak a panasszal érintett gyermekotthonban. A szakmai ellenőrzés és a személyes tapasztalatok alapján a megyei gyámhivatal vezetője vizsgálata során a következőket állapította meg: 
"Kisebb hiányosságokat az elhelyezési-tárgyi, személyi feltételek biztosításának vonatkozásában észleltünk, azonban azt, hogy a csecsemőkorú gyermekek környezete ingerszegény lenne, vagy azt, hogy a tárgyi feltételek rosszak lennének az ellenőrzés során nem állapítottuk meg....Meglátásunk szerint az intézmény különös figyelmet fordít a sérült, fogyatékos gyermekek fejlesztésére. Azonban azt is megállapítottuk, hogy a 0-3 éves korosztállyal foglalkozó gondozók leterheltsége nagy. Ezen gyermekek vonatkozásában a gondozás folyamata -étkeztetés, tisztába tevés, öltöztetés, levegőztetés, fürdetés stb.- tölti ki idejük jelentős részét. Ezen gondozási tevékenység, illetve közös játék, séta során a gondozók bensőséges kapcsolatot igyekeznek kialakítani a gyermekekkel, azonban a gondozónők leterheltsége , valamint fluktuációja miatt a személyes kontaktus, kötődés kialakítására kevés idő jut."
	A megyei gyámhivatal vizsgálata során megállapította, hogy a gyermekvédelmi szakszolgálat a csecsemőkorú gyermekeket igyekszik minél hamarabb nevelő- vagy örökbefogadó családokba helyezni. Azoknál a gyermekeknél, akik testi, és/vagy szellemi fejlődésük rendellenessége miatt nem kerülhetnek családot helyettesítő környezetbe, valóban fennáll a hospitalizálódás veszélye. Ezeknek a gyermekeknek az érdekében az intézmény kiemelt figyelmet fordít a korai és egyéni fejlesztésre.
	Fentiek alapján megállapítottam, hogy a panasz nem hozható összefüggésbe alkotmányos jogok sérelmével, ezért a vizsgálatot az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján lezárom.

Budapest, 2001. május 8.

Gönczöl Katalin