OBH 1924/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	A Miskolc, Szabadságharc utcai panaszosok a Szabadságharc utcában zajló közúti forgalom mértékét sérelmezték. Előadták, hogy a megnövekedett autóbusz- és személygépjármű forgalom károsítja egészségüket, környezetüket, emellett vagyoni kárt is előidéz.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás
	1998. október 13-án az Észak-magyarországi Környezetvédelmi Felügyelőség arról tájékoztatta a panaszosokat, hogy a szabványos közlekedési zajmérés szerint a Szabadságharc utcában zajló közlekedés az 1. számú lakóháznál nappal 70 dB, éjjel 63 dB zajterhelést okoz. A tájékoztatásban az áll, hogy a Felügyelőség külön levélben fordul az út kezelőjéhez.
	A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közlekedési Felügyelet 1999. február 8-án kelt levele szerint a Környezetvédelmi Felügyelőség mérési adatait, javaslatukkal a kézhezvételt követően azonnal megküldték Miskolc Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatal Városüzemeltetési és Beruházási Osztályának azzal, hogy a szükséges forgalomszervezési intézkedéseket tegye meg.
	2000. március 10-én a Közlekedési Felügyelet a forgalmi rend felülvizsgálatára kérte fel Miskolc Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának jegyzőjét.
	Miskolc Megyei Jogú Város Közgyűlése az I-8/3056/2001. sz. határozatában a Szabadságharc u. forgalmi rendjének szabályozása tárgyában az alábbi döntést hozta: "A Szabadságharc utcában a tömegközlekedési járművek forgalmát 22.00-05.00 órák között kitiltja, az egyéb forgalom korlátozására nem kerül sor." A Közgyűlés az önkormányzat költségvetésében biztosítja a Miskolci Városi Közlekedési Rt. részére a km-többletből adódó üzemeltetési költség fedezetét és az út kezelője részére az új járati útvonalból adódó megállóhely építés költségeit az alábbiak szerint:
- üzemeltetés költsége: 2 millió Ft
- megállóhely kiépítési költsége: buszöbölben: 3 millió Ft
				      forgalmi sávban: 1 millió Ft
A panaszosok beadványukban előadták, hogy az Avasi lakótelep forgalmának lebonyolítására épült a 2x2 sávos Ifjúság útja, ennek ellenére a forgalom jelentős része az arra minden szempontból alkalmatlan Szabadságharc utcán zajlik.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény
34. § (2) A közút forgalmi rendjét - ha jogszabály másként nem rendelkezik - a közút kezelője alakítja ki. A forgalmi rendet - a forgalmi körülmények vagy a baleseti helyzet jelentősebb változása esetén, de legalább ötévenként - a közút kezelőjének felül kell vizsgálnia, és ha szükséges, módosítania kell.
•	A zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983. (V.12.) MT rendelet
2. § (1) a) E rendelet alkalmazásában veszélyes mértékű zaj: a levegőnek az emberi környezetben észlelhető olyan mértékű és minőségű nyomásingadozása, amely meghaladja a megengedett zajterhelési (zajimissziós), illetőleg zajkibocsátási (zajemissziós) határértéket.
A 10. § (3) A zaj- és rezgésvédelmi követelmények teljesítése érdekében út, vasútvonal, polgári repülőtér létesítése, a forgalmi viszonyok lényeges és tartós megváltozását eredményező felújítása, korszerűsítése során a környezetvédelmi hatóság zaj-, illetőleg rezgéscsökkentő létesítmények, berendezések alkalmazását írhatja elő.
14. § (1) Meglevő út, vasútvonal, polgári repülőtér forgalma által okozott, az új létesítményekre megengedett zaj-, illetőleg rezgésterhelési határértéket jelentősen túllépő zaj, illetve rezgés csökkentésére az üzemeltetőnek forgalomszervezési és egyéb intézkedéseket kell tennie. Ilyen intézkedések megtételét a környezetvédelmi hatóság is kezdeményezheti, továbbá a 10. § (3) bekezdésében foglaltakat is alkalmazhatja.
•	A zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló 4/1984. (I.23.) EüM rendelet
1. § (3) A közlekedéstől származó zaj új tervezésű vagy megváltozott területfelhasználású területeken megengedett zajterhelési határértékeit a 3. számú melléklet tartalmazza.
3. számú melléklet a közlekedéstől származó zaj új tervezésű és megváltozott területfelhasználási területeken megengedett egyenértékű A-hangnyomásszintjei
2. sor: Lakóterület és intézményterület laza beépítéssel; nappal: 60, éjjel: 50 dB

Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	A Szabadságharc utca Miskolc város önkormányzatának tulajdonában és kezelésében van. Az utcában végzett zajmérés szerint a közlekedés nappal 70 dB, éjjel 63 dB zajterhelést okoz. Meglévő út esetén a 12/1983. (V.12.) MT rendelet értelmében az üzemeltetőnek forgalomszervezési és egyéb intézkedéseket kell tennie, amennyiben a forgalom által keltett zaj jelentősen túllépi az új utakra érvényes határértékeket. A túllépés jelentősnek minősíthető, nappal: 10 dB, éjjel 13 dB.
	A Felügyelőség zajcsökkentő létesítmények, berendezések alkalmazását a szűk út miatt nem írta elő. A környezetvédelmi hatóság zajvédő fal alkalmazását városképi, benapozási és közlekedésbiztonsági szempontból nem tartotta célszerűnek.

Vizsgálatom annak megállapítására irányult, hogy a zajcsökkentés érdekében milyen forgalomszervezési intézkedés történt, és az mennyiben alkalmas a veszélyes mértékű zaj csökkentésére. A forgalomszervezési intézkedés célja ugyanis a határértéket jelentősen túllépő zaj csökkentése.
A beadványban említett vagyoni károk miatt az érintettek kártérítés iránt keresetet nyújthatnak be a bíróságon.
	A Közgyűlés a tömegközlekedési járművek 22.00-05.00 közötti kitiltásáról döntött, egyéb korlátozást nem tett.
	Ez az intézkedés nem jár a Szabadságharc utca forgalmának lényeges csökkenésével, mert az autóbuszok a szóban forgó időszakban amúgy is kisebb járatsűrűséggel, vagy az éjszakai üzemszünet miatt egyáltalán nem közlekednek, míg a személygépjárművek forgalmának bármilyen jellegű korlátozására egyáltalán nem került sor.
	A forgalomtechnikai intézkedés az éjszakai zajterhelést a korlátozással érintett járművek kis száma miatt minden bizonnyal alig fogja csökkenteni. Ezen kívül a nappali időszakban mért szintén jelentős mértékű határérték túllépés csökkentésére a kizárólag az éjszakai közlekedésre vonatkozó intézkedés egyáltalán nem alkalmas. A Közgyűlés határozata következtében tehát az éjszakai (22.00-06.00 közötti) zajterhelés tekintetében alig, a nappali esetében pedig egyáltalán nem várható csökkenés.
A fentiek alapján álláspontom szerint a Közgyűlés forgalomtechnikai intézkedése a Szabadságharc utca forgalmát érdemben nem csökkenti, a zajterhelés számottevő mérséklésére nem alkalmas, ezért az érintett lakóknak az Alkotmány 70/D. §-ában deklarált legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogával összefüggésben visszásságot okoz.
	A Szabadságharc utcát elkerülő új járati útvonalon létesítendő megállóhelyek megépítési költségét a Közgyűlés biztosította.
Nem jelenthet megoldást a forgalom teljes átterelése más útvonalra, mert az csak a panaszos lakók személyében eredményezne változást, a problémát azonban nem oldaná meg.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy Miskolc Megyei Jogú Város Polgármestere terjessze a Közgyűlés elé a jelentés megállapításait. Kezdeményezem, hogy a Közgyűlés kíséreljen meg olyan optimális forgalommegosztáson alapuló megoldást kidolgozni, amely érdemben csökkenti a Szabadságharc utcai lakosokat érő zajterhelést.

Budapest, 2001. május 16.

Gönczöl Katalin