OBH 1546/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Varjú Gabriella

A vizsgálat megindítása
	A 2001. 01. 26-ai "Magyarországról jövök" c. műsorban olyan kiskorú gyermekkel készítettek riportot, aki saját maga kérte a gyermekvédelmi gondoskodásba vételét. Jobb körülmények közé akart kerülni, ahol tanulásra is lehetősége van.
	A riportban elhangzottak érintették az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében foglalt, a gyermekek testi, szellemi, erkölcsi fejlődéshez való jogát, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (2) bekezdésére figyelemmel, az ügyben hivatalból vizsgálatot indítottam.
	Tájékozatást kértem Ópályi község jegyzőjétől és a településen működő gyermekjóléti szolgálattól arról, hogy volt-e tudomásuk a kiskorú gyermek veszélyeztetettségéről, annak megelőzése és megszüntetése érdekében milyen intézkedéseket kezdeményeztek.

A megállapított tényállás
	A kiskorú gyermek 1988-ban született. Születése után egészségi állapota miatt csecsemőotthonban helyezték el. Véglegesen csak 1990-ben került haza.
 	A családban négy kiskorú gyermek él, az anya háztartásbeli, az apa munkanélküli. A gyermekjóléti szolgálat vezetője szerint a család " elfogadható körülmények" között lakik. Saját lakásuk nincs, a szüleik házából használnak egy helyiséget.
	A kiskorú 1996-tól betegsége miatt folyamatosan kórházi kezelésre szorult, átesett egy súlyos műtéten is. A hosszú betegeskedés után a családhoz 1999-ben került vissza.
	A megbízott jegyző tájékoztatása szerint a kiskorú 2001 január 18-án egyedül kereste fel a polgármesteri hivatalt. A gyermek hiányos öltözékben érkezett, fázott és éhes volt. Intézeti elhelyezését kérte, hogy tanulhasson és jobb körülmények közé kerülhessen. A gyámügyi előadó azonnal felkereste a családot, akik nem tudták megmondani, hogy hol van a gyermekük. A kiskorú a polgármesteri hivatalba érkező anyával nem akart hazamenni. A gyermekjóléti szolgálat vezetője szerint a legnagyobb konfliktust az okozta , hogy a szülők " hallani sem akartak a gyermekük iskolába járatásáról, mondván, hogy a többiek megütik a fejét." A kiskorú azonban tanulni akart.
A jegyző a gyermeket saját kérésére - figyelembe véve a család körülményeit - ideiglenes átmeneti gyermekotthonban helyezte el. A szülők a határozatot megfellebbezték. A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal elutasította a szülők fellebbezését és helyben hagyta az első fokú gyámhatóság határozatát.
	A Gyermekjóléti Szolgálat vezetője arról tájékoztatott, hogy a gyermek veszélyeztetettségéről nem volt tudomása, mivel a kiskorú nem járt iskolába.
Ezért a gyermekvédelmi szolgálat nem kaphatott jelzést arról, hogy a családban súlyos problémák vannak. Így a gyermek veszélyeztetettségének megelőzése érdekében intézkedéseket sem kezdeményezett.
	A polgármesteri hivatal megbízott jegyzőjétől kapott tájékoztatás szerint a gyermek veszélyeztetettségéről nem, de elhúzódó betegségéről tudott a hivatal. A szülők három gyermek rendszeres iskolába járásáról gondoskodtak, az érintett gyermeket azonban nem íratták be az iskolába. A megbízott jegyző véleménye szerint "tudják, hogy ez az ő kötelességük lett volna. Ők nem is akarták, hogy ez a gyermek közösségbe járjon, mondván, hogy féltették betegeskedése miatt." A megbízott jegyző az iskola felelősségét is elhárította az ügyben. Véleménye szerint az iskola részéről nagyon nehezen ellenőrizhető, hogy minden gyermeket beírattak-e. Sok gyermek ugyanis másik iskolába jelentkezik. Az általános iskolában még nem volt ilyenre példa, hogy egy gyermek a képzési kötelezettségét " szülői elhanyagolás miatt és semmilyen más okból kifolyólag" nem teljesítette. Az általános iskola igazgatója a jegyzőnek eljuttatott levelében utalt a gyermek hosszan tartó betegségére, amelyről a háziorvos is régóta tudott. A gyermek sem óvodába, sem iskolába nem járt. Beiskolázására az igazgatóhelyettes véleménye szerint is szülői elhanyagolás miatt nem kerülhetett sor.
	A tanulási képességet vizsgáló szakértői bizottság 2001. február 26-án megfogalmazta a tankötelezettség teljesítésére vonatkozó javaslatát. A gyermek a kijelölt oktatási intézményben az illetékes gyermekvédelmi hatóság döntésétől függően bentlakóként vagy magántanulóként tanulhat.

Az ügy jogszabályi háttere 
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
16. § A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
70/F § (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.
1997. évi XXI. törvény a gyermekek védelméről és gyámügyi igazgatásról
1. § (1) E törvény célja, hogy megállapítsa azokat az alapvető szabályokat, amelyek szerint az állam, a helyi önkormányzatok és a gyermekek védelmét ellátó természetes és jogi személyek, továbbá jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezetek meghatározott ellátásokkal és intézkedésekkel segítséget nyújtsanak a gyermekek törvényben foglalt jogainak és érdekeinek érvényesítéséhez, a szülői kötelességek teljesítéséhez, illetve gondoskodjanak a gyermekek veszélyeztetettségének megelőzéséről és megszüntetéséről, a hiányzó szülői gondoskodás pótlásáról, valamint a gyermekvédelmi gondoskodásból kikerült fiatal felnőttek társadalmi beilleszkedéséről.
2. § (1) A gyermekek védelmét ellátó helyi önkormányzatok, gyámhivatalok, bíróságok, rendőrség, ügyészség, más szervezetek és személyek e törvény alkalmazása során a gyermek mindenekfelett álló érdekét figyelembe véve, törvényben elismert jogaikat biztosítva járnak el.
(2) Az (1) bekezdésben foglaltak szerint eljáró szervezetek és személyek tevékenységük során együttműködnek a családdal és - jogszabályban meghatározottak szerint - elősegítik a gyermek családban történő nevelkedését.
5. § E törvény alkalmazásában .... n) veszélyeztetettség: olyan - magatartás, mulasztás vagy körülmény következtében kialakult - állapot, amely a gyermek testi, értelmi, érzelmi vagy erkölcsi fejlődését gátolja vagy akadályozza,
6. § (2) A gyermeknek joga van ahhoz, hogy segítséget kapjon a saját családjában történő nevelkedéséhez, személyiségének kibontakoztatásához, a fejlődését veszélyeztető helyzet elhárításához, a társadalomba való beilleszkedéséhez, valamint önálló életvitelének megteremtéséhez.
7. § (1) A gyermek szüleitől vagy más hozzátartozóitól csak saját érdekében, törvényben meghatározott esetekben és módon választható el. A gyermeket kizárólag anyagi okból fennálló veszélyeztetettség miatt nem szabad családjától elválasztani.
11. § (1) A gyermeki jogok védelme minden olyan természetes és jogi személy kötelessége, aki a gyermek nevelésével, oktatásával, ellátásával, ügyeinek intézésével foglalkozik.
17. § (1) Az e törvényben szabályozott gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatot látnak el - a gyermek családban történő nevelkedésének elősegítése, a gyermek veszélyeztetettségének megelőzése és megszüntetése érdekében - a törvényben meghatározott alaptevékenység keretében a) az egészségügyi szolgáltatást nyújtók, így különösen a védőnői szolgálat, a háziorvos, a házi gyermekorvos, b) a személyes gondoskodást nyújtó szolgáltatók, így különösen a családsegítő szolgálat, a családsegítő központ, c) a közoktatási intézmények, így különösen a nevelési-oktatási intézmény, a nevelési tanácsadó, ......
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott intézmények és személyek kötelesek jelzéssel élni a gyermek veszélyeztetettsége esetén a 40. §-ban meghatározott gyermekjóléti szolgálatnál, illetve indokolt esetben kötelesek hatósági eljárást kezdeményezni.
(3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott személyek, szolgáltatók, intézmények és hatóságok a gyermek családban történő nevelkedésének elősegítése, a veszélyeztetettség megelőzése és megszüntetése érdekében kötelesek egymással együttműködni.
39. § (2) A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a gyermek veszélyeztetettségének megelőzése érdekében a) a veszélyeztetettséget észlelő és jelző rendszer működtetése, b) a veszélyeztetettséget előidéző okok feltárása és ezek megoldására javaslat készítése, c) az a) pontban, valamint a 17. § (1) bekezdésében meghatározott személyekkel és intézményekkel való együttműködés megszervezése, tevékenységük összehangolása.
(3) A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a kialakult veszélyeztetettség megszüntetése érdekében a) családgondozás a családban jelentkező működési zavarok ellensúlyozására,...... c) az egészségügyi és a szociális ellátás, valamint a hatósági beavatkozás kezdeményezése,
(4) A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a családjából kiemelt gyermek visszahelyezése érdekében: a) a családgondozás biztosítása - az otthont nyújtó ellátást, illetve a területi gyermekvédelmi szakszolgáltatást végző intézménnyel együttműködve - a család gyermeknevelési körülményeinek megteremtéséhez, javításához, a szülő és a gyermek közötti kapcsolat helyreállításáho.
67. § (1) Ha a gyermek testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges ellátás a szülő beleegyezésével nem biztosítható és ez a helyzet a gyermek fejlődését veszélyezteti, a települési önkormányzat jegyzője, illetve a gyámhivatal a veszélyeztetettség mértékétől függően a 15. § (4) bekezdésében felsorolt intézkedések valamelyikét megteszi.
68. § (1) Ha a szülő a gyermek veszélyeztetettségét az alapellátások önkéntes igénybevételével megszüntetni nem tudja vagy nem akarja, de alaposan feltételezhető, hogy segítséggel a gyermek fejlődése a családi környezetben mégis biztosítható, a települési önkormányzat jegyzője a gyermeket védelembe veszi.
(2) A védelembe vétellel egyidejűleg a gyermek gondozásának folyamatos segítése és ellátásának megszervezése, a szülői nevelés támogatása érdekében a települési önkormányzat jegyzője a gyermek részére a gyermekjóléti szolgálat családgondozóját rendeli ki, és szükség esetén b) kötelezi a szülőt, hogy gyermekével keressen fel valamely családvédelemmel foglalkozó személyt vagy szervezetet,..... d) intézkedik a gyermek egészségét veszélyeztető körülmények megszüntetéséről az illetékes szervek bevonásával, ....f) figyelmezteti a szülőt helytelen életvezetésének, magatartásának következményeire, és felszólítja annak megváltoztatására.
(4) A települési önkormányzat jegyzője - kérelemre bármikor, hivatalból évente - felülvizsgálja a védelembe vétel indokoltságát. Ha a védelembe vétellel a gyermek veszélyeztetettségét megszüntetni nem lehet, a gyermek érdekében a gyermekvédelmi gondoskodás más módját kell választani. Erre a jogkövetkezményre a szülőt figyelmeztetni kell.
(5) A védelembe vétel nem érinti a szülő felügyeleti jogát.
72. § (1) Ha a gyermek felügyelet nélkül marad, vagy testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését családi környezete súlyosan veszélyezteti és emiatt a gyermek azonnali elhelyezése szükséges, a települési önkormányzat jegyzője, a gyámhivatal,... (a továbbiakban: beutaló szerv) a szakellátás keretében a gyermeket ideiglenesen ... b) a legközelebbi ideiglenes gondozási feladatokat is ellátó nevelőszülőnél, vagy ha erre nincs lehetőség, gyermekotthonban vagy más bentlakásos intézményben helyezi el, és erről haladéktalanul értesíti az illetékes gyámhivatalt.
(2) A gyermeknek a gondozási helyre viteléről a beutaló szerv gondoskodik.
(3) Az ideiglenes hatályú elhelyezéstől kezdődően a szülő gondozási, nevelési joga szünetel. A beutaló szerv határozata fellebbezésre való tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
76. § (1) A gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezést megszünteti, ha a) megállapítja, h ogy az ideiglenes hatályú elhelyezés feltételei nem álltak fenn, és a gyermek fejlődése korábbi környezetében - szükség esetén védelembe vétel mellett - biztosítható, b) a gyermeket átmeneti nevelésbe veszi.
1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról

6. § (1) A Magyar Köztársaságban - az e törvényben meghatározottak szerint - minden gyermek tanköteles.
(2) A gyermek, ha az iskolába lépéshez szükséges fejlettséget eléri, attól a naptári évtől válik tankötelessé, amelyben a hatodik életévét május 31. napjáig betölti. A szülő kérelmére a gyermek tankötelessé válhat akkor is, ha a hatodik életévét december 31. napjáig tölti be.
 (4) Az iskola igazgatója dönt: a) a tankötelezettség kezdetéről, az óvoda véleménye alapján, illetőleg, ha a gyermek nem járt óvodába vagy óvodai nevelés keretében folyó iskolai életmódra felkészítő foglalkozásra, a nevelési tanácsadó véleménye alapján, a testi, érzékszervi, értelmi, beszéd-, továbbá más fogyatékos gyermek esetén a tanulási képességet vizsgáló szakértői és rehabilitációs bizottság vagy az országos szakértői és rehabilitációs tevékenységet végző bizottság szakértői véleménye alapján;
14. § (2) A szülő kötelessége különösen, hogy a) biztosítsa gyermeke óvodai nevelés keretében folyó iskolai életmódra felkészítő foglalkozáson való részvételét, tankötelezettségének vagy képzési kötelezettségének teljesítését,
 (4) A gyermek, tanuló érdekében a jegyző kötelezheti a szülőt, hogy gyermekével jelenjen meg szakértői vizsgálaton, illetve a szakértői vélemény alapján gyermekét a megfelelő nevelési-oktatási intézménybe írassa be [a továbbiakban a (3) bekezdés szerint kiválasztott, illetve a (4) bekezdés szerint a jegyző által kijelölt nevelési-oktatási intézmény: kijelölt nevelési-oktatási intézmény, kijelölt óvoda, kijelölt iskola].
(6) Ha a gyermek tankötelezettségét fogyatékossága miatt nem tudja teljesíteni, attól az évtől, amelyben az ötödik életévét betölti, az óvodai nevelési év első napjától kezdődően a fejlődését biztosító fejlesztő felkészítésben vesz részt (a továbbiakban a fejlesztő felkészítésben való részvételi kötelezettség: képzési kötelezettség). A képzési kötelezettség a tankötelezettség fennállásának végéig tart. A képzési kötelezettség idejének meghosszabbításáról a szakértői és rehabilitációs bizottság dönt. A fejlesztő felkészítés megvalósítható otthoni ellátás, fogyatékosok ápoló, gondozó otthonában nyújtott gondozás, fogyatékosok rehabilitációs intézményében, fogyatékosok nappali intézményében nyújtott gondozás, gyógypedagógiai tanácsadás, korai fejlesztés és gondozás keretében biztosított fejlesztés és gondozás, konduktív pedagógiai ellátás, illetőleg a gyermek hat éves koráig bölcsődei gondozás keretében. A jegyző a (4) bekezdésben meghatározottak szerint kötelezheti a szülőt, hogy gyermekével jelenjen meg a szakértői vizsgálaton, illetőleg, hogy gyermeke részére a szakértői véleményben meghatározottak szerint biztosítsa a fejlesztő felkészítésben való részvételt.
91. § (7) A gyermek, tanuló lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye szerint illetékes
a) polgármester a tankötelezettség ideje alatt segítséget nyújt a szülőnek gyermeke iskolai elhelyezéséhez és utaztatásához, ha a településen nem működik a tankötelezettség végéig nevelő és oktató iskola; b) jegyző - az óvodai nevelés keretében folyó iskolai életmódra felkészítő foglalkozáson való részvételre köteles, a tanköteles és a képzési kötelezettség alá eső gyermekekről, tanulókról nyilvántartást vezet, és figyelemmel kíséri az e törvény 14. §-a (2) bekezdésének a) pontjában meghatározott kötelezettségek teljesítését, - az óvodás és a tanköteles gyermekekről vezetett nyilvántartást megküldi a lakóhely, ennek hiányában tartózkodási hely szerint illetékes óvodának, általános iskolának, - bejelentésre vagy hivatalból elrendeli az óvodai nevelés keretében folyó iskolai életmódra felkészítő foglalkozáson való részvételt, a tankötelezettség vagy a képzési kötelezettség teljesítését, ha a szülő nem tesz eleget kötelességének.
218/1999. (XII. 28.) Korm. rendelet az egyes szabálysértésekről
 31. § (1) Aki a) a jogszabályban előírt bejelentési, adatszolgáltatási, nyilvántartási kötelezettségének nem tesz eleget, b) gondatlanul a valóságnak meg nem felelő adatot szolgáltat, ......ötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
141. § (1) Az a szülő vagy törvényes képviselő a) aki a szülői felügyelete vagy gyámsága alatt álló gyermeket kellő időben az óvodába, illetve az iskolába nem íratja be, b) aki nem biztosítja, hogy a fogyatékossága miatt a tankötelezettség teljesítésére nem képes gyermeke a fejlődését biztosító fejlesztő felkészítésben (képzési kötelezettség teljesítésében) vegyen részt,
c) akinek a szülői felügyelete vagy gyámsága alatt álló gyermeke ugyanabban az óvodai nevelési évben az iskolai életmódra felkészítő foglalkozásokról, illetőleg ugyanabban a tanévben az iskolai kötelező tanórai foglalkozásokról igazolatlanul a jogszabályban meghatározott mértékűnél többet mulaszt, ötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
1978. évi IV. törvény a Büntető Törvénykönyvről
195. § (1) A kiskorú nevelésére, felügyeletére vagy gondozására köteles személy, aki e feladatából folyó kötelességét súlyosan megszegi, és ezzel a kiskorú testi, értelmi vagy erkölcsi fejlődését veszélyezteti, bűntettet követ el, és egy évtől öt évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő

A vizsgálat megállapításai
A rendelkezésemre álló iratokat áttekintve a következőket állapítottam meg:
	Azzal, hogy Ópályi község Önkormányzatának jegyzője a gyermeket saját kérésére, tekintettel a család körülményeire, ideiglenes hatállyal átmeneti gyermekotthonban helyezte el, a gyermek érdekeit érvényesítette. A döntés meghozatalánál a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. tv. ( a továbbiakban: Gyvt. ) 8. § (1) bekezdésében foglaltak alapján figyelembe vették a gyermek véleményét is. Ugyanakkor az első fokú gyámhatóság határozatában elmulasztotta megállapítani, hogy az ideiglenes hatályú elhelyezés alatt a szülői felügyeleti jogok közül a gondozás és nevelés joga szünetel. Elmulasztotta továbbá a gyámhatóság azt a tájékoztatást is, hogy az ideiglenes hatályú elhelyezés időtartama 30 nap, kivéve, ha a gyámhivatal pert indít. A Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatala a szülők fellebbezését elbíráló határozatában az első fokú gyámhatóság határozatának helyben hagyása mellett a hiányosságokat pótolta.
	A Gyvt. kiemelt célként rögzíti a gyermek saját családi környezetében történő nevelkedéshez való jogát. A gyermeknek joga van azonban ahhoz is, hogy a saját családjában tapasztalható elhanyagolással, nevelési, gondozási problémákkal szemben védelemben részesüljön.
	A kialakult veszélyeztetettség esetén a család gondozása, segítése a gyermekvédelmi szervezetek és hatóságok feladata. Ebben az ügyben a jegyző és a gyermekjóléti szolgálat jelentős mulasztást követett el azzal, hogy az ideiglenes hatályú elhelyezést megelőzően nem tudott a gyermek veszélyeztetettségéről és arról, hogy az 1988-ban született gyermek még 2001-ben nem volt beiskolázva. A jegyzőnek a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban Kot.) 91. § (7) bekezdés b) pontja alapján kötelessége a tanköteles és a képzési kötelezettség alá eső gyermekekről, tanulókról nyilvántartást vezetni és azt megküldeni a lakóhely, ennek hiányában tartózkodási hely szerint illetékes óvodának, általános iskolának.
	A jegyző a tájékoztató levelében többször is hangsúlyozta a szülők felelősségét, hogy szándékosan nem tettek eleget a beiskolázási kötelezettségüknek. A szülőknek a Kot. 14. § (2) bekezdése alapján valóban kötelességük, hogy biztosítsák a gyermekük tankötelezettségének vagy képzési kötelezettségének teljesítését. A jegyző feladataként ugyanez a törvény azt határozza meg, hogy kísérje figyelemmel a szülők "beiskolázási" kötelezettségének a teljesítését. Erre, a rendelkezésemre álló dokumentumok szerint, nem került sor. A jegyzőnek a jogszabályok szerint fel kellett volna hívni a szülők figyelmét beiskolázási kötelezettségük elmulasztására. Ezt követően, ha azt továbbra sem teljesítik szabálysértési eljárást, annak eredménytelensége esetén szükség szerint büntetőeljárást lehetett volna kezdeményezni a szülők ellen.
	A szülők feltehetőleg nem ismerték fel annak fontosságát, hogy a beteges gyermeküknek speciális képzésre van szüksége. Félelmeik és tájékozatlanságuk is gátolhatta őket abban, hogy a beteg gyermek képzéséről gondoskodjanak. A másik három gyermeket ugyanis az elvárásoknak megfelelően rendszeresen járatták iskolába.
	A gyermekjóléti szolgálat és a gyámhatóság nem észlelte időben a kiskorú veszélyeztetettségét. A megküldött dokumentumok alapján egyértelműen megállapítható, hogy a gyermekjóléti szolgálat semmilyen formában nem segítette a családot.
Velük kapcsolatot nem tartott, a gyermekvédelmi alapellátás keretében intézkedést nem kezdeményezett.
	A háziorvos a gyermek veszélyeztetettsége esetén a Gyvt. 17. § (1) a) pontja szerint köteles jelzéssel élni a gyermekjóléti szolgálatnál. Erre az érintett gyermek esetében nem került sor. A gyermekek veszélyeztetettségének megelőzése érdekében a gyermekjóléti szolgálatnak észlelő és jelző rendszert kell működtetnie. Az is egyértelműen megállapítható, hogy a gyermekvédelmi szolgálat jelen esetben az észlelő és jelző rendszert nem működtette.
	Ha az alapellátás keretében folyó családgondozás nem akadályozta volna meg a gyermekek veszélyeztetettségét, a jegyzőnek intézkednie kellett volna a gyermekek védelembe vétele iránt.
	Megállapítottam, hogy a gyermek testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez való alkotmányos joga sérült. Egyrészt azzal, hogy a gyermek veszélyeztetettségét a gyámhatóság, a gyermekjóléti szolgálat, a háziorvos és az iskola nem észlelte, így annak megelőzése és megakadályozása érdekében a Gyvt.-ben előírt intézkedéseket nem kezdeményezték. Másrészt a kiskorú beiskolázására, képzésére hosszú ideig nem került sor és ennek érdekében a jegyző és az iskola a jogszabályban előírt kötelezettségét nem teljesítette.
	A gyermekvédelmi törvény szerint a gyermek csak saját érdekében, törvényben meghatározott esetekben és módon választható el szüleitől. Jelen esetben a veszélyeztetettséget megelőző intézkedések elmulasztása miatt a gyámhatóságnak már nem volt másra lehetősége, csak a gyermek azonnali hatályú ideiglenes elhelyezésére. Megfelelő családgondozás és családterápia a gyermek és a család kapcsolatában is eredményezhetett volna változásokat. A gyermek sorsát alakító további döntések meghozatalánál a jelentésemben feltárt hibák ismételt előfordulását meg kell előzni. Ehhez azonban elengedhetetlenül szükségesnek tartom - az érintett gyermek és család érdekében - a gyámhivatal, a gyámhatóság, a gyermekjóléti szolgálat és a gyermekek veszélyeztetettségét jelző, velük rendszeresen foglalkozó intézmények, szervezetek közös és szakszerű együttműködését.
	Mindezek alapján az Obtv. 21. § (1) bekezdésében foglaltakra figyelemmel az alábbiakat kezdeményezem:
	1) Ópályi Polgármesteri Hivatal Gyermekjóléti Szolgálatának vezetőjénél, hogy a gyermekek veszélyeztetettségének megelőzése érdekében működtesse a veszélyeztetettséget észlelő és jelző rendszert, szervezze meg és hangolja össze a gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatokat ellátó szerveket és személyeket. Szükség szerint a már kialakult veszélyeztetettség megszüntetése érdekében folytasson családgondozást a családban jelentkező működési zavarok és konfliktusok ellensúlyozására.
	2) Ópályi Önkormányzat jegyzőjénél, hogy biztosítsa a Gyvt.-ben meghatározott feladatok szakszerű ellátása érdekében a gyermekjóléti szolgálat vezetőjének és munkatársainak folyamatos továbbképzését.
	3) Ópályi község háziorvosánál és házi gyermekorvosánál, hogy amennyiben a gyermekek veszélyeztettségét észlelik, akkor azt haladéktalanul jelezzék a gyermekjóléti szolgálatnak és szükség szerint más a gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatokat ellátó szervnek és személynek.
 	4) Ópályi polgármesternél, hogy a beiskolázással kapcsolatos nyilvántartási és a szülői kötelezettség-teljesítés figyelemmel kísérésének elmulasztása miatt fontolja meg a jegyző és/vagy az iskola igazgató fegyelmi felelősségre vonásának szükségességét.
Tekintse át az eddigi beiskolázási gyakorlatot annak érdekében, hogy megelőzzék a jelenlegi esethez hasonló mulasztás előfordulását.

Az Obtv. 20. § (1) bekezdésében foglaltak alapján az alábbiakat ajánlom:
	1) Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Közigazgatási Hivatal Gyámhivatalának vezetőjénél, hogy szervezzen továbbképzéseket és szakmai konzultációkat a kistelepülésen dolgozó gyermekjóléti szolgálatok munkatársainak, és nyújtson módszertani segítséget munkájuk szakszerű ellátásához.

Budapest, 2001. április 13.

Gönczöl Katalin