OBH 1393/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kanyó Sándor

Az eljárás megindítása:
	Panaszos az építtető társai nevében is benyújtott panaszában azt sérelmezi, hogy Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala a lebontását rendelte el a Debrecen, Thomas Mann utcai földalatti garázsok saját használatú útján lévő gépkocsi mosó-áthajtó helyén építési engedély nélkül megépített négy gépkocsi tárolónak. Vitatja, hogy az ügyben szakhatóságként eljáró polgári védelemnek jogosítványa lenne az objektum belső átalakításának korlátozására
	A beadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal (Alkotmány 2. § (1) bek.) és a tulajdonhoz való joggal (Alkotmány 13. § (1) bek.) összefüggésben nem lehetett kizárni a visszásság fennállását, ezért vizsgálatot indítottam.
	Tájékoztatás kérés céljából - rövid úton - megkerestem a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatalt. Közölték, hogy az iratokat törvényességi vizsgálatra bekérte a Hajdú-Bihar Megyei Főügyészség.

Megállapított tényállás:
	Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatala az 1999. augusztus 18-án hozott 55.266/2/1999. sz. határozatával elutasította panaszos fennmaradási engedély iránti kérelmét. Fellebbezésre a határozatot első fokon a tényállás tisztázatlansága miatt visszavonta. 
Hiánypótlásra szóló felhívást (55.266/3/1999), majd a hiánypótlás megtörténtét követően az első fokú építésügyi hatóság elutasította a négy gépkocsitároló fennmaradása iránti kérelmet és a gépkocsitárolók 60 napon belüli (jogerőre emelkedést követően) lebontására kötelezte az építtetőket. (16.363/2/2000)
Az első fokú határozat elleni fellebbezést a 2000. augusztus 18-án hozott 5226-3/2000. sz. határozattal a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal elutasította. 
A Hajdú-Bihar Megyei Főügyészség is elutasította a törvényességi kérelmet.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 
2. § (1) bekezdése szerint: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése szerint: "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."
•	Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (Étv.) 52. § (1) bekezdése így fogalmaz: "Az építésügyi hatósági jogkört első fokon - a (2) bekezdésben foglalt eltérésekkel - a települési önkormányzat jegyzője látja el.
A (2) bekezdés rögzíti: "Az elvi építési, az építési, a bontási, a használatbavételi és a fennmaradási engedélyezési, továbbá az azokkal összefüggésben keletkezett ellenőrzési és kötelezési ügyekben, valamint a kiszolgáló út céljára történő lejegyzés és a telekalakítások engedélyezése tárgyában és a 47. § (2) bekezdés b)-d) pontjaiban meghatározott esetekben (a továbbiakban: kiemelt építésügyi hatósági ügy), első fokon - kormányrendeletben meghatározott illetékességi területtel - a városi (fővárosi kerületi) önkormányzat jegyzője jár el."
Az Étv. 34. § (1) bekezdése szerint: "Telekalakításhoz, építmény, építményrész, épületegyüttes megépítéséhez, átalakításához, bővítéséhez, felújításához, helyreállításához, korszerűsítéséhez, lebontásához, elmozdításához, illetve használatbavételéhez, fennmaradásához vagy a rendeltetésének megváltoztatásához (a továbbiakban együtt: építési munka) a jogszabályokban meghatározott esetekben az építésügyi hatóság engedélye szükséges."
A (6) bekezdés rögzíti: "Az építésügyi hatósági engedélyezési eljárásban a külön jogszabályban meghatározott szakhatóságok és más szervek, valamint névjegyzékbe vett műszaki szakértők működnek közre."
36. § Építésügyi hatósági engedély a jogszabályok keretei között akkor adható - többek között - ha:
b) a tervezett építés az egyes építmények és területek védettségét elrendelő vagy azokra különleges feltételeket megállapító jogszabályoknak, az előzetes hatósági eljárásokban tisztázódott szakhatósági követelményeknek és az érdekelt szakhatóságok hozzájárulásában foglalt eseti előírásoknak megfelel.
37. § (1) bekezdés szerint: "Az építésügyi hatóság engedélye egyben - az engedélybe foglalt szakhatósági előírások vonatkozásában - szakhatósági engedély is, amely azonban nem menti fel az építtetőt a külön jogszabályok szerint szükséges más hatósági engedélyek megszerzésének kötelezettsége alól."
•	Az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatóság engedélyezési eljárásokról szóló 46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet 7. § (1) bekezdése szerint: "Az építményekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokban a 2. számú mellékletben felsorolt, és aszerint az adott esetben érdekelt szakhatóságok működnek közre. Az építésügyi hatóság az építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokban szakhatósági állásfoglalást igénylő kérdésekben csak az érdekelt szakhatóság hozzájárulásának figyelembevételével rendelkezhet. A szakhatóságok hozzájárulását, állásfoglalását megkeresés útján az építésügyi hatóság szerzi be. A szakhatóságokhoz intézett megkereséshez csatolni kell a hozzájárulás megadásához szükséges mellékleteket."
A (6) bekezdés szerint: "Az első fokú építésügyi hatóság határozatába foglalt szakhatósági előírások ellen irányuló fellebbezés ügyében az eljáró másodfokú építésügyi hatóság az érdekelt felettes szakhatóság hozzájárulása alapján határoz. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell akkor is, ha az első fokú építésügyi hatóság az engedélyt az érdekelt szakhatóság hozzájárulásának hiánya miatt tagadta meg."
•	Az életvédelmi létesítmények létesítéséről, fenntartásáról és békeidőszaki hasznosításáról szóló 22/1992. (XII.29.) KTM rendelet 5. § (2) bekezdése értelmében: "Az óvóhely hasznosításához (bérbe-, albérletbe adásához) és cseréjéhez, valamint a hasznosítási cél megváltoztatásához a területileg illetékes körzeti (fővárosi, kerületi) polgári védelmi parancsnokság (a továbbiakban: polgári védelmi parancsnokság) előzetes írásbeli hozzájárulása szükséges."

A vizsgálat során megállapítottam, hogy a garázsokat építési engedély nélkül építették meg. A Csonka János Garázsfenntartó Szövetkezet tulajdonában lévő Thomas Mann utcai földalatti garázsokat a 30095-1/1998 (V.7.) számú határozat nyilvános óvóhelyi védelem céljára jelölte ki. A határozat 1998. május 23-án jogerőre emelkedett. A fent hivatkozott KTM rendelet alapján ezért a törvényes előírásoknak megfelelően járt el az első fokú építésügyi hatóság, amikor az óvóhely területén megvalósult engedély nélküli építkezés ügyében kikérte a területileg illetékes BM Polgári Védelmi Hajdú- Bihar Megyei Parancsnokság szakhatósági állásfoglalását. Az első fokú szakhatóság a garázsok fennmaradásához nem járult hozzá (38/87/1999.VI.16.) és ragaszkodott a garázsok lebontásához, mivel „az ott élő lakosság védelmére - több ezer ember - nincs a környéken más erre alkalmas létesítmény, amely védelmet nyújthat egy minősített időszak esetén. Az átkötő folyosó lezárása veszélyezteti a minősített időszaki üzemeltetést."
	Az első fokú építésügyi hatóság határozata elleni fellebbezés elbírálásakor a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal megkereste a másodfokú polgári védelmi parancsnokságot. A BM Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság Megelőzési Hatósági Főosztály a 649-67/2000. számú szakhatósági állásfoglalásában egyetértett az első fokú polgári védelmi parancsnokság 38/87/1997. sz. szakhatósági állásfoglalásával, kifejtve, hogy a védelmi létesítményként kijelölt Thomas Mann utcai földalatti garázssor az óvóhelyi funkcióját rendkívüli időszakban csak az engedély nélkül beépítésre került - menekülő útként feltüntetett - területen elhelyezésre kerülő és nélkülözhetetlen gépészeti berendezésekkel tudja ellátni, melyek elhelyezésére más lehetőség nem kínálkozik.
	A szakhatósági állásfoglalások alapján mind az első fokú építésügyi hatóság, mind a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal törvényesen járt el, amikor az engedély nélkül épített garázsok fennmaradását nem engedélyezte és azok lebontását rendelte el.
	Az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében biztosított tulajdonhoz való joggal és az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból eredő jogbiztonság követelményével összefüggésben nem okoz visszásságot, ha a közigazgatási szerv az adott esetben érdekelt szakhatóság állásfoglalása alapján nem ad fennmaradási engedélyt az építési engedély nélkül felépített építményre és annak bontását rendeli el.
	Mivel a vizsgálat során az alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot nem állapítottam meg, ajánlást nem teszek.

Budapest, 2001. július 13.

Dr. Lenkovics Barnabás