OBH 1353/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában sérelmezte, hogy saját, valamint a felesége részaránytulajdonának megfelelő aranykorona értékű földet még nem kapták meg, mert a Csongrád Megyei Földművelésügyi Hivatal (FM Hivatal) részaránytulajdonuknak megfelelő aranykorona értékű földet az 586-573/2000. számú határozatával ugyan kiadta, azonban e határozatot az ellenérdekű fél fellebbezése folytán a Fővárosi és Pest Megyei Földművelésügyi Hivatal (másodfokon eljáró közigazgatási szerv) megsemmisítette, az új eljárásra való kötelezés mellett - s az FM Hivatal a földkiadási ügyében az új eljárást még nem folytatta le.
	A beadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.), valamint a tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § (1) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. Tájékoztatás és iratok megküldése céljából megkerestem a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Földügyi és Térképészeti Főosztályát, az FM Hivatalt, s a Szegedi Körzeti Földhivatalt is.

Megállapított tényállás
	A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítható volt, hogy panaszos és felesége egymás között egyenlő arányban 10,55 aranykorona értékű termőföld-részaránytulajdont vásárolt 1993. július 29. napján egy mórhalmi lakostól, mely részaránytulajdont a mórahalmi Homokkultúra Mg. Szakszövetkezet 2/2255. számú tulajdoni különlapján tartanak nyilván.
	Részaránytulajdon vásárlásáról szóló adásvételi szerződés alapján panaszos és felesége termőföld-részaránytulajdonát - 1993. augusztus 18. napján a Szegedi Körzeti Földhivatal - a már említett szövetkezet 2/2255. és a 2/4158. számú Tsz. tulajdoni különlapjaira vezette át. A hivatkozott tulajdoni különlapokon - panaszos által 1998-ban vásárolt további 2 aranykorona értékű termőföld-részaránytulajdon megvételét követően már - összesen 12,55 aranykorona értékű termőföld-részaránytulajdont tartanak nyilván. E részaránytulajdon kiadását panaszos - a földkiadási kérelem benyújtására a törvényben megállapított jogvesztő határidő elteltét követően - olyan helyrajzi számú földrészletből kérte kiadni, mely földrészlet kiadását más, a törvényes határidőben kérelmet benyújtó jogosult is kérte kiadni.
	Panaszos kérelmének teljesítését a Földkiadó Bizottság a H 561. számú határozatával elutasította, s működése megszűnéséig panaszos részére ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozatot nem hozott. 
	A Földkiadó Bizottság működésének megszűnését követően a földkiadási feladatokat az FM Hivatal vette át, majd az 586-573/2000. számú határozatával panaszos és felesége részére osztatlan közös tulajdonként 11,97 aranykorona értékű termőföldet adott ki a mórahalmi 361/5. helyrajzi számú földrészletből.
	Az FM Hivatal földkiadást teljesítő határozatát a már említett jogosult fellebbezéssel támadta meg. A fellebbezést a másodfokon eljáró közigazgatási szerv bírálta el, s a fellebbezéssel támadott határozatot - az új eljárás 30 napon belül történő lefolytatására való kötelezés mellett - a 1499/2000. számú és 2000. szeptember 13-án kelt határozatával megsemmisítette.
	Panaszos állítása szerint az FM Hivatal 12,55 aranykorona értékű részarány-földtulajdonuknak megfelelő termőföld kiadására határozatot még nem hozott.  

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam".
Az Alkotmány 13. § (1) bekezdése szerint " "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."
A földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (Tv.) 4/B. §-ának (5) bekezdése szerint "A 4/A. § (3) bekezdés c) pontja szerinti esetben a részarány-földtulajdonnak megfelelő föld kiadásával, illetőleg helyének meghatározásával kapcsolatos törvényben meghatározott feladatokat az FM hivatal látja el, azzal az eltéréssel, hogy az FM hivatal eljárásában egyezségi kísérletnek helye nincs. Azokban a kérdésekben, amelyekben a törvény egyezségkötés megkísérlését írja elő, az FM hivatal minden esetben nyilvános sorsolással dönt. Az érintett tulajdonosok a sorsolás megkezdését megelőzően egyezséget köthetnek."
A Tv. 5. §-ának (1) bekezdése azt rendeli, hogy "A földkiadási eljárás a részarány-földtulajdonos kérelmére indul. A földkiadási kérelmet a részarány-földtulajdonos e törvény hatálybalépését követő 60 napon belül nyújthatja be a földjét használó szövetkezet gazdálkodási területén működő földkiadó bizottságnál."
A (3) bekezdés úgy szól, hogy "A tulajdonos a kérelemben megjelölheti, hogy a szövetkezet gazdálkodási területén melyik településen és a településen belül a magánszemélyek részarány-földtulajdonának kielégítésére elkülönített földalapok közül melyikből és melyik földrészlet terhére kéri földkiadási kérelme teljesítését. Arra az esetre, ha a kérelem a megjelölt település területén nem lenne teljesíthető, a tulajdonos megjelölheti, hogy a földkiadó bizottság a szövetkezet gazdálkodási területén lévő településeket milyen sorrendben vegye figyelembe kérelmének átsorolásakor. Ha a tulajdonos a részére kiadásra kerülő föld önálló ingatlanná alakítását is kéri, nyilatkoznia kell arról, hogy vállalja annak költségeit."
A Tv. 9. §-ának (1) bekezdése rögzíti "Ha a tulajdonos az 5. § (1) bekezdés szerinti határidőben nem kérte részarány-földtulajdonának kiadását, a földkiadó bizottság nyilvános sorsolással állapítja meg a részarány-földtulajdon fedezetéül szolgáló földrészletet. A földkiadó bizottság a sorsolásról jegyzőkönyvet készít."
A (2) bekezdés azt rendeli, hogy "A részarány-földtulajdon meghatározásával a részarány-földtulajdonosokat megillető AK érték arányában a földrészleten a Polgári Törvénykönyv szerinti közös tulajdon keletkezik."
A (3) bekezdés előírja "A földkiadó bizottság a földrészlet közös tulajdonba adásáról ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas határozatot hoz."
A Tv. 9/B. § (1) bekezdése szerint "Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz."
A (2) bekezdés azt rendeli "Az FM hivatal az (1) bekezdés rendelkezései alapján a hozzá áttett ügyekben a 4/B. § (5) bekezdésének szabályai szerint jár el."
A (3) bekezdés előírja "A földkiadó bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM hivatalhoz. Az iratok megőrzéséről az FM hivatal gondoskodik."
A (4) bekezdés rögzíti "A földkiadás során az FM hivatal az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályai szerint jár el."
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 4. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja."
Az Áe. 15. §-ának (1) bekezdése szerint "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
Az (5) bekezdés azt rendeli, hogy "Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell."
Az Áe. 37. §-ának (1) bekezdése szerint "Ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, a közigazgatási szerv az eljárást felfüggeszti. Ha a más szerv előtti eljárás megindítására az ügyfél jogosult, erre megfelelő határidő kitűzése mellett fel kell hívni. Ha az ügyfél a felhívásnak nem tesz eleget, a közigazgatási szerv az eljárást megszünteti, vagy a rendelkezésre álló adatok alapján dönt."

A vizsgálat rögzíti, hogy panaszos - állításával ellentétben - nem konkrét helyrajzi számmal rendelkező termőföldet vásárolt, hanem a már említett aranykorona értékű termőföld-részaránytulajdont. Panaszos a törvényben előírt jogvesztő határidőt - 1993. március 24. napját - megelőzően nem rendelkezett termőföld-részaránytulajdonnal, melyből az következik, hogy a jogvesztő határidő leteltéig nem nyújthatott be olyan földkiadási kérelmet, mely arra jogosítaná fel, hogy követelhesse az általa megjelölt táblából való földkiadást. Ezért panaszos és felesége részaránytulajdonának megfelelő aranykorona értékű termőföld kiadásának helyét a földkiadási eljárást folytató FM Hivatalnak kell meghatároznia a törvényben írt szabályok szerint. 
	A vizsgálat azt is feltárta, hogy az FM Hivatal a panaszos és a felesége részére hozott földkiadást teljesítő határozatát a másodfokon eljáró közigazgatási szerv a 1499/2000. számú és 2000. szeptember 13. napján kelt határozatával megsemmisítette, s hogy e másodfokú határozat közlésétől, az abban foglalt kötelezés szerinti 30 napon belül határozatot nem hozott.
	Megállapítottam, hogy az FM Hivatal az ügyintézési határidő túllépésével megsértette a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvét. Ugyanakkor ez az eljárás sérti panaszos tulajdonhoz való jogát is, mely az említett alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot idézett elő. 
	Vizsgálatom lezárását megelőzően történt megkeresésemre az FM Hivatal arról tájékoztatott, hogy az 586-1624/2001. számú és 2001. május 21-én kelt határozatával panaszos és felesége részére a részaránytulajdonuknak megfelelő aranykorona értékű termőföldet a mórahalmi 0310/1., valamint a 0311/81. és a 0311/117. helyrajzi számú földrészletekből kiadta, melyről panaszost a határozat részére történő kézbesítésével értesítette, miáltal az említett alkotmányos jogokkal összefüggő  visszásság megszűnt.
	Tekintettel arra, hogy az FM Hivatal az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot - vizsgálatom lezárását megelőzően saját hatáskörében megszüntette - ezért ajánlást nem teszek.
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint az FVM Földügyi és Térképészeti Főosztályának vezetőjét is tájékoztattam.

Budapest, 2001. május 26.

Gönczöl Katalin