OBH 1149/2001.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy: lakáscélú helyi támogatás.

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert Bököny Község Önkormányzata az első lakástulajdon megszerzéséhez igényelt támogatás iránti kérelmét évek óta nem teljesítette, és a beadványaira sem kapott érdemi választ.
	A tisztességes eljáráshoz való jog sérelme lehetőségének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam, melynek során az önkormányzattól beszereztem a kérelemmel kapcsolatos iratokat, melynek alapján a következőket állapítottam meg:

A tényállás:
	A panaszos 1998-ban kezdett építkezésbe, melyhez a gyermekek után járó lakáscélú támogatást igénybe vették, de a az építkezés befejezéséhez az önkormányzattól is támogatást kértek. Első alkalommal 1998. márciusában, majd 1999. január 7-én, és 2000. február 8-án nyújtott be támogatási kérelmet, de azt egyik alkalommal sem kapták meg.
	A panaszos súlyosan méltánytalannak tekintette, hogy tudomása szerint a településen csak olyanok kaptak támogatást, akik egyébként sem szorulnak rá.
	A panaszos szerint a polgármester  köteles lett volna a támogatást megadni.

Alkalmazott jogszabályok:
•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bek. szerint: Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

•	A lakáscélú támogatásokról szóló 106/1988. (XII. 26.) MT rendelet 2. § (1) Lakásépítés, -vásárlás céljára, a méltányolható lakásigény kielégítésére az építtetőt (vásárlót) az általa eltartott, vele közös háztartásban élő gyermekek és egyéb eltartott családtagok után az építési költség (eladási ár) megfizetéséhez vissza nem térítendő állami juttatásként lakásépítési kedvezmény (a továbbiakban: kedvezmény) illeti meg. A kedvezmény (...) csak új lakás építésére (vásárlására) vehető igénybe (...)
(7) A kedvezmény összege az építési költség (eladási ár) 65%-át nem haladhatja meg.
3. § (2) A kedvezmény összegét lakásépítés esetében a készültségi fokkal arányosan kell folyósítani, és a folyósítás akkor kezdhető meg, ha az építtető a kedvezményen és a pénzintézeti kölcsönön kívül eszközeinek legalább egyharmadát, készpénzben igazolt anyagi eszközei 80%-át a lakás építésére már felhasználta.

•	A 106/1988. (XII. 26.) MT rendelet 3/A. § -ának 1991-ig hatályos szövege szerint: "Azt a fiatal házaspárt, akinek külön-külön vagy együttesen - komfort nélküli vagy szükséglakást, illetőleg átmeneti elhelyezésként meghatározott időszakra kapott bérlakást kivéve - lakástulajdona vagy résztulajdona, a határozott időre szólót kivéve bérleti vagy bérlőtársi jogviszonya, illetőleg állandó használati joga soha nem volt, (...) lakás építéséhez vagy vásárlásához (...) 150 000 forint állami támogatás illeti meg."

•	Bököny Község Képviselőtestületének 2/1994.sz.r. az első lakáshoz jutók támogatásáról.
1. § (2) az első lakáshoz jutók kérelmét döntésre a Pénzügyi Ellenőrző Bizottság készíti elő és a képviselőtestület - mérlegelési jogkörben - bírálja el.

•	BH2001. 160. Megvalósítja a csalás bűntettét, aki a lakásépítési kedvezmény igénybevételekor - az ennek folyósításához előfeltételül megkívánt - "saját erő" megléte tekintetében a pénzintézetet megtéveszti, és ezáltal a kölcsönösszeg jogtalan felvételével a pénzintézetnek kárt okoz 

A vizsgálat megállapításai:
	A vizsgálatom megindításakor figyelembe vettem, hogy az önkormányzat a költségvetését a törvényes kertek között szabadon határozza meg, és a szociális célú kiadásait a település gazdasági helyzetétől függően rendeletben szabályozza, és az adott évre vonatkozó pénzügyi helyzetétől függően határozza meg az egyes - nem normatívában meghatározott - szociális kiadások kereteit. A vizsgálat folytatása mellett azért döntöttem, mert felmerült annak a lehetősége, hogy az önkormányzat az eljárási szabályokat nem tartotta be.
	A vizsgálat megállapította, hogy az önkormányzat a rendeletét magasabb szintű jogszabály felhatalmazása alapján, más jogszabállyal nem ellentétesen hozta meg. A képviselőtestület az önkormányzat éves költségvetésének alakulását figyelembe véve minden év végén döntött az esetleges pénzmaradvány sorsáról. Az önkormányzat a panaszos kérelmének benyújtása óta nem tudott olyan összegű pénzmaradványt kigazdálkodni, amely lehetővé tette volna az első lakáshoz jutók támogatását. Az önkormányzatokat megillető költségvetési támogatások között nem szerepel olyan, amely az első lakáshoz jutók támogatását nevesítené, így ilyen kiadásokra az önkormányzat nem is kötelezhető.
	Az önkormányzat a rendeletében átvette a 106/1988. (XII. 26.) MT rendelet 3/A. §-ának a fiatal házasok első lakáshoz jutásának támogatásáról szóló előírásait. A 109/1990. (XII. 20.) Korm. rendelet a hivatkozott 3/A. §-t 1991. január 1-jével hatályon kívül helyezte, és a fiatal házasok első lakáshoz jutásának támogatását az önkormányzatokra bízta, és a lakásgazdálkodási feladat végrehajtásához nem nevesített költségvetési támogatást is biztosított számukra.
	A lakásépítési, és vásárlási támogatás igénylése nem alkotmányban biztosított alanyi jog, és annak megadása az önkormányzatnak nem törvényi kötelezettsége. A támogatást a nemzetgazdaság teherbíró képességének függvényében az állami költségvetés nyújtja, a települési önkormányzatok közreműködésével. A jogosultság feltételeit jogszabályok, önkormányzati rendeletek határozzák meg, azoktól az egyedi ügyben a rendeletet alkotó önkormányzat sem térhet el.
	Az önkormányzat a lakásgazdálkodási feladatkörében közszolgáltatónak minősül, és a lakások bérbeadására vonatkozó rendeletalkotását - az alkotmányos jogok érintettsége esetén - az országgyűlési biztos megvizsgálja, de az önkormányzat gazdálkodását felülvizsgálni csak az Állami Számvevőszék jogosult, a gazdálkodásának célszerűségét pedig egyetlen szervezet sem.
	A vizsgálat alapján megállapítottam, hogy az önkormányzatot a támogatás megadásának elmulasztása miatt kötelezettségmulasztás nem terheli. A panaszos a kérelmeire azonban rendszeresen késedelmesen kapott választ, és ezzel a tisztességes eljáráshoz fűződő joga, valamint a jogbiztonság alkotmányos elve sérült, ezért felhívom az önkormányzat polgármesterét, hogy a kérelmezőket a jövőben a jogszabályban meghatározott módon és határidőn belül értesítse a kérelme elbírálásáról.

Budapest, 2001. október 31.

Lenkovics Barnabás