OBH 6389/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Gál Attlia

A vizsgálat megindulása
	Panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatalához írt beadványában sérelmezte a Kazincbarcikai Rendőrkapitányságnak, mint I. fokú Szabálysértési hatóságnak és a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei Rendőr-főkapitányságnak, mint II. fokú Szabálysértési Hatóságnak a szabálysértési ügyeiben folytatott eljárását és  döntéseit. Panaszost az I.fokú szabálysértési hatóság - 2000. július 20. napján kelt határozatával közlekedési szabálysértése miatt  15.000.- Ft bírsággal sújtotta. A panaszos fellebbezése folytán a II. fokú szabálysértési hatóság 5-274/2000. számú, 2000. szeptember 4-én kelt határozatával az I. fokú szabálysértési hatóság határozatát hatályon kívül helyezte és panaszossal szemben a szabálysértési eljárást bizonyítottság hiányában megszüntette. Ugyancsak megszüntette bizonyítottság hiányában a közeledési baleset másik részesével szemben indított szabálysértési eljárást is. A panaszos sérelmezi, hogy e határozatra figyelemmel a közlekedési baleset folytán őt ért kárt a biztosító nem téríti meg. Ügyvédre pénze nincs, ezért kárigényét a bíróság előtt érvényesíteni nem tudja.
A panaszban előadottak és a panasz mellékleteként becsatolt szabálysértési határozatok alapján felmerült annak gyanúja, hogy panaszos állampolgári jogai, a jogbiztonsághoz való jog sérült. Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 17. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el.

Az érintett alkotmányos jogok
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog.

Az Alkalmazott jogszabályok
Az elkövetéskor  hatályban levő, a szabálysértésekről szóló 1968. évi I. törvény (régi Sztv.)
116/B. § (1) Aki a közúti közlekedés szabályait megszegi és ezzel másnak vagy másoknak életét, testi épségét vagy egészségét gondatlanságból közvetlen veszélynek teszi ki vagy könnyű testi sértést okoz,
harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.

A közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II.5.) KPM-BM együttes rendelet (Kresz.)
25. § (1) Járművel a forgalmi, az időjárási és látási viszonyoknak, továbbá az útviszonyoknak (az út vonalvezetésének, az útburkolat minőségének és állapotának) megfelelően kell közlekedni; figyelemmel kell lenni a jármű sajátosságaira, az utasokra és a rakományra.
(2) Járművel az úttesten - az előzés és a kikerülés esetét kivéve - annak menetirány szerinti jobb oldalán, az út - és forgalmi viszonyok szerint lehetséges mértékben jobbra tartva kell közlekedni. Lassú járművel, kerékpárral, állati erővel vont járművel, kézikocsival, hajtott (vezetett) állattal, valamint lassan haladó járművel szorosan az úttest jobb szélén kell haladni. Párhuzamos közlekedésnél a jobbra tartásra a külön szabályok (36. §) az irányadóak.

A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény (új Sztv.)
4. § A cselekményt az elkövetés idején hatályban lévő jogszabályok alapján kell elbírálni. Ha a szabálysértés elbírálásakor hatályban lévő új jogszabály szerint a cselekmény már nem minősül jogellenesnek, vagy enyhébben bírálandó el, akkor az új jogszabályt kell alkalmazni.
89. § (1) A kifogás alapján a szabálysértési hatóság a határozatát visszavonhatja, vagy - a kifogást tevő javára - módosíthatja.
(2) Amennyiben a szabálysértési hatóság a kifogással támadott határozatát nem módosítja, illetőleg nem vonja vissza, továbbá az eljárás alá vont személy javára módosított határozat ellen ismételten kifogást terjesztenek elő, az iratokat a szabálysértési hatóság az illetékes helyi bírósághoz teszi át.
91. § (1) Az ügyész e törvényben szabályozott eltérésekkel gyakorolja az ügyészségről szóló jogszabályokban meghatározott törvényességi felügyeleti jogait a szabálysértési hatóságok eljárása, határozata (intézkedése) felett.
(2) A szabálysértési ügyben benyújtott óvásnak a kifogásolt határozat (intézkedés) végrehajtására halasztó hatálya van.
165. § (1) Ez a törvény 2000. március 1-jén lép hatályba.
(2)  Ezt a törvényt a hatálybalépését követően elkövetett szabálysértésekre kell alkalmazni.

Az Alkotmánybíróság 29/2000. X.11.) AB határozat
1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 165. § (2) bekezdése alkotmányellenes, ezért e rendelkezést 2000. március 1. napjára visszamenő hatállyal megsemmisíti.

A vizsgálat megállapítása
	A panaszos által becsatolt szabálysértési határozatok alapján a következők állapíthatók meg:
A sérelmezett szabálysértési eljárást a régi Sztv. rendelkezései szerint, de már az új Sztv. hatálybalépését követően folytatták le, figyelemmel az új Sztv. 4- §-ának rendelkezésére. A Kazincbarcikai Rendőrkapitányság 02371/1999. szabs. számú I. fokú határozatát 2000. július  20. napján, míg a B.A.Z. megyei Rendőr-főkapitányság a II. fokú 5-274/2000.szabs. számú határozatát, 2000. szeptember 4-én hozta meg és emelte jogerőre, de még Alkotmánybíróság 29/2000. (X. 11.) AB számú határozatának meghozatala előtt.
Az Alkotmánybíróság határozatának meghozataláig az új Sztv. kizárta azt, hogy a hatályba lépése előtt elkövetett szabálysértés esetén az elkövető kifogását az illetékes helyi bíróság bírálja el. Ezért a II. fokú szabálysértési hatóság a panaszos fellebbezésének részben helyt adott ugyan mivel az I. fokú szabálysértési hatóság bírságot kiszabó határozatát hatályon kívül helyezte és a panaszossal szemben indult szabálysértési eljárást bizonyítékok hiánya okából megszüntette, de e  határozatának jogerőssé nyilvánításával, kizárta a további jogorvoslat, a bírósági felülvizsgálat lehetőségét. Az Alkotmánybíróság azonban az új Sztv-nek azt a rendelkezését, amely az új Sztv. hatálybalépését megelőzően elkövetett szabálysértéseknél a bírósághoz való fordulás lehetőségét kizárta (Sztv. 165. § (2) bekezdés), alkotmányellenesnek nyilvánította és 2000. március 1. napjáig visszamenőleg megsemmisítette. Az Alkotmánybíróságnak ez a határozata panaszos számára is lehetővé tette volna, hogy a bíróságnál kifogással éljen a B.A.Z. megyei Rendőr-főkapitányság mint II. fokú Szabálysértési Hatóság 5-274/2000. szabs. számú, 2000. szeptember 4. napján jogerőre emelt határozata ellen.  A szabálysértési határozatot jogerősítő és a panaszost a további jogorvoslattól, illetve a bírósági elbírálástól elzáró II. fokú szabálysértési határozat ekként alkotmányos visszásságot okozott, amely miatt a sérelmezett határozat ellen, az új Sztv. 91. §-ának rendelkezései szerint ügyészi óvásnak van helye. Ezért az e határozatra vonatkozó panaszt, jelentésem egy idejű megküldésével a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei Főügyészséghez azzal teszem át,  hogy az Obtv. 21. § (1) bekezdés alapján ügyészi óvás benyújtását kezdeményezem a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei Rendőr-főkapitányság 5-274/2000. szabs. számú másodfokú szabálysértési határozata ellen.
A vizsgálatot lezártam. Erről a panaszost, a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei Rendőr-főkapitányságot, a Kazincbarcikai Rendőrkapitányságot, a Borsod-Abaúj-Zemplén megyei Főügyészséget jelentésem megküldésével tájékoztatom.

Budapest, 2001. február 20.

Gönczöl Katalin