OBH 6362/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	A biatorbágyi panaszos beadványában előadta, hogy az ingatlanával szemben lévő általános iskola udvarán rendszeres a fiatalok sportolása. Az esti, hétvégi sportolással összefüggő zajok, az állandó hangoskodás rendkívül zavarja a közelben lakó családok nyugalmát, pihenését.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján a tulajdonhoz, az egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
	Eljárásom során tájékoztatást kértem Biatorbágy jegyzőjétől a képviselő-testület, illetve a polgármesteri hivatal intézkedéseiről, valamint arról is, hogy van-e lehetőség sportolásra a település más részein.

A megállapított tényállás
	A panaszos és 8 másik környékbeli lakó 2000. július 12-én panaszuk kivizsgálását és a megfelelő intézkedések megtételét kérte a település polgármesterétől. E beadványban a gyorshajtók megfékezése érdekében szerepel a fekvőrendőrök megépítésére irányuló kérelem is.
	Biatorbágy polgármestere még a lakossági beadványt megelőzően 2000. július 6-án tájékoztatta az iskola korábbi igazgatóját, hogy több olyan tartalmú panasz érkezett, mely szerint az iskola területén nappal és éjszaka illetéktelenek tartózkodnak és sportolással vagy garázdasággal zavarják a környéken lakók nyugalmát. A tapasztalatok szerint az iskola bejáratai nincsenek zárva munkaidőn túl és éjszaka. A polgármester tájékoztatást kért arról, hogy kik és mikor tartózkodhatnak jogszerűen az általános iskola területén. Kérte, hogy amennyiben nincs szabályozva, a sportpálya használatát és az ingatlan bejáratainak zárva tartását az igazgató szabályozza.
	Biatorbágy polgármestere 2000. szeptember 5-én a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalt arról tájékoztatta, hogy a szabályozás hirdetmény formájában megtörtént. Az iskola új igazgatója az iskola dolgozóinak bevonásával a felügyeletről gondoskodott. A levél szerint ezt követően a helyzet konszolidálódott.
	Az általános iskola igazgatója 2000. szeptember 7-én beszámolt az iskolaudvar használatával kapcsolatos rendelkezéseiről. Eszerint 2000. július 15-től az udvar nyári nyitvatartása: hétköznap 14-20 óráig, szombaton 10-16 óráig, vasárnap zárva. Emellett az igazgató az udvarról kitiltotta a motorkerékpárokat; karbantartókkal ellenőriztette a futballkapuk, kosárlabda palánkok rögzítését; gondoskodott a kapuk zárásáról a nyitvatartási időn kívül; továbbá telefonon kérte a körzeti megbízottat a terület és a rendszabályok betartásának ellenőrzésére. Az iskola igazgatója ellenőrzései során rendbontást nem tapasztalt.
Az intézkedés után egy alkalommal kapott jelzést arról, hogy a nyitvatartási idő után 5 perccel még fociznak a pályán, ami miatt azonnal intézkedett. E bejelentésen kívül a nyitvatartással és a pályahasználattal kapcsolatban senki nem tett panaszt.
	Biatorbágy Nagyközség Képviselő-testülete mint tulajdonos és fenntartó a 171/2000. (09.28.) számú határozatában kötelezte az általános iskola igazgatóját, hogy az iskolaudvar nyári nyitvatartási idejét (hétköznap 20 óráig) állítsa vissza és állandó felügyelet mellett biztosítsa a szabadtéri kézilabda pályának a tömegsport számára történő használatát a hét valamennyi napján. A határozat kimondja még, hogy a képviselő-testület tavasszal a korábban jóváhagyott parképítési tervek szerinti helykijelölés alapján - a lehetőségeihez mérten - sportpályákat épít.
	2000. október 24-én a panaszosok a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalhoz fordultak. Levelükben jelezték, hogy a tanév kezdetekor megbeszélték az iskola igazgatójával a problémát, aki a lakók megelégedésére szabályozta az udvar sport célokra történő igénybevételét.
	A polgármester a képviselő-testület fenti döntéséről 2000. október 27-én tájékoztatta az iskola igazgatóját. Levelében kérte, hogy a testület határozatának végrehajtásáról teljes körűen gondoskodjon, a sportpálya használatának szabályozásáról szóló döntéséről és annak kihirdetéséről tájékoztassa. A levél tartalmazza azt is, hogy amennyiben a lakosság részéről bármilyen jellegű panasz érkezik, úgy azt továbbítsa az önkormányzat felelős vezetőjéhez, illetve hívja fel a panaszosok figyelmét, hogy bejelentéseikkel írásban vagy félfogadás keretében az önkormányzat felelős vezetőjéhez forduljanak.
	2000. november 11-én az iskola igazgatója a 171/2000. (IX.28.) számú határozat felülvizsgálatára és annak módosítására kérte a képviselő-testületet az alábbi indokok alapján.
Tapasztalatok szerint az udvart és a sportpályát a téli időszakban a korai sötétedés miatt a gyerekek nem veszik igénybe. A sötétedéshez igazodó nyitvatartással szeretnék megakadályozni a rendbontást, rongálást.
A sportpályán a felügyeletet nem tudják biztosítani, mert a költségvetésben erre nincs anyagi fedezet.
A vasárnapi nyitvatartás tovább növelné azt a nem kívánatos feszültséget, amely a környék lakóival kialakult. Véleménye szerint ezen az egy napon a sportolni vágyók igénybe vehetik a község területén lévő egyéb játszótereket, sportpályákat.
A felsorolt indokok alapján az igazgató az iskola udvarának nyitvatartási rendjét a következők szerint javasolta megállapítani: hétfőtől-péntekig 18 óráig, szombaton 9-17 óráig, vasárnap és ünnepnap zárva.

Ezt követően a képviselő-testület megtárgyalta az ügyrendi bizottság és az általános iskola igazgatójának észrevételét az iskola udvarának használati rendjéről szóló 171/2000. (09.28.) számú önkormányzati határozat végrehajtásával kapcsolatban. A testület a 219/2000. (11.23.) sz. határozatában fenntartotta a korábbi határozatában foglaltakat, utasította az általános iskola igazgatóját, hogy a szabadtéri kézilabda pályának a tömegsport számára történő használatát a hét valamennyi napján biztosítsa a sötétség beálltáig.
	Az iskola igazgatója a 2001. január 19-én kelt levelében jelezte, hogy a terület felügyeletét változatlanul nem tudja megoldani, emellett szeretné a pályahasználatot korlátozni vasárnap és ünnepnapokon.
	A képviselő-testület az 58/2001. (03.29.) sz. határozatában ismét utasította az általános iskola igazgatóját, hogy a szabadtéri kézilabda pályának a tömegsport számára történő használatát a hét valamennyi napján biztosítsa a sötétség beálltáig. A testület kérte az igazgatót, hogy a használat rendjére vonatkozó rendelkezéséről, valamint az önkormányzat határozatának végrehajtásáról haladéktalanul tájékoztassa a polgármestert és a képviselő-testületet.
	A panaszbeadványhoz csatolt, a nyitva tartás rendjét tartalmazó hirdetmény szerint az udvar hétfőtől-péntekig 20 óráig, szombaton és vasárnap 9-20 óráig tart nyitva, ünnepnapokon zárva van. Az udvaron, sportpályán a felügyelet nem biztosított, ott mindenki saját felelősségére tartózkodhat. Zárás után az udvar rendjét a rendőrség ellenőrzi.

Az ügy jogszabályi háttere
A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény
99. § A tulajdonos jogosult a dolgot használni és a dologból folyó hasznokat szedni, viseli a dologgal járó terheket és a dologban beállott azt a kárt, amelynek megtérítésére senkit sem lehet kötelezni.
100. § A tulajdonos a dolog használata során köteles tartózkodni minden olyan magatartástól, amellyel másokat, különösen szomszédait szükségtelenül zavarná, vagy amellyel jogaik gyakorlását veszélyeztetné.
115. § (3) A tulajdonos követelheti a jogellenes beavatkozás vagy behatás megszüntetését, ha pedig a dolog a birtokából kikerült, követelheti a visszaadását.
188. § (1) Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják, birtokvédelem illeti meg.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja, és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az, aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani.
192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen:...az alapfokú nevelésről, oktatásról való gondoskodás...sport támogatása...az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.
98. § (2) A közigazgatási hivatal vezetője a fővárosban és a megyében
a) ellátja a helyi önkormányzatok, a helyi kisebbségi, valamint a kisebbségi települési önkormányzatok törvényességi ellenőrzését, a mérlegeléssel hozott önkormányzati döntésnek kizárólag a jogszerűségét vizsgálhatja.
(3) A közigazgatási hivatal vezetője törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja, hogy a helyi önkormányzat, a helyi kisebbségi, valamint kisebbségi települési önkormányzat
b) döntései (rendelete, határozata) megfelelnek-e a jogszabályoknak.
(4) Nem terjed ki a közigazgatási hivatal vezetőjének törvényességi ellenőrzési jogköre - az (5) bekezdésben foglalt kivétellel - azokra a helyi önkormányzat, helyi kisebbségi, valamint kisebbségi települési önkormányzat, illetve szerveik által hozott határozatokra, amelyek alapján
a) munkaügyi vitának, illetve közszolgálati jogviszonyból származó vitának,
b) külön jogszabályban meghatározott bírósági vagy államigazgatási eljárásnak van helye.

A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény
11. § (1) A tanuló joga különösen, hogy
c) igénybe vegye az iskolában és kollégiumban rendelkezésre álló eszközöket, az iskola és kollégium létesítményeit (könyvtár, laboratórium, számítástechnikai központ, sport- és szabadidő-létesítmények stb.)
40. § (7) Az iskola és a kollégium házirendje állapítja meg a jogszabályban meghatározott tanulói jogok és kötelességek gyakorlásával, az iskolai, kollégiumi tanulói munkarenddel, a tanórai és tanórán kívüli foglalkozások, a kollégiumi foglalkozások rendjével, az iskola és a kollégium helyiségei és az iskolához, kollégiumhoz tartozó területek használatával kapcsolatos szabályokat. Az óvoda házirendje a gyermeki jogok és kötelességek gyakorlásával, a gyermek óvodai munkarendjével kapcsolatos rendelkezéseket állapítja meg. A házirendet az óvoda, iskola, kollégium vezetője készíti el, és a nevelőtestület fogadja el. Elfogadásakor, illetve módosításakor az iskolaszék, kollégiumi szék, óvodaszék, továbbá az iskolai, kollégiumi diákönkormányzat egyetértési jogot gyakorol.
(8) Az iskola sportlétesítményeit akkor engedheti át más használatába, ha az nem veszélyezteti az iskolai sportkör működését.
53. § (1) Az iskola - a tanórai foglalkozások mellett - a tanulók érdeklődése, igényei szerint tanórán kívüli foglalkozásokat szervez.
(2) Tanórán kívüli foglalkozás
c) az iskolai sportkör.
57. § (1) 57. § (1) A nevelőtestület döntési jogkörébe tartozik
f) a házirend elfogadása.
102. § (2) A fenntartó
a) dönt a közoktatási intézmény létesítéséről, gazdálkodási jogköréről, átszervezéséről, megszüntetéséről, tevékenységi körének módosításáról, nevének megállapításáról, az óvodába történő jelentkezés módjáról, a nagyobb létszámú gyermekek egy időszakon belüli óvodai felvételének időpontjáról, az óvoda heti és éves nyitvatartási idejének meghatározásáról;
b) meghatározza a közoktatási intézmény költségvetését, továbbá a kérhető költségtérítés és tandíj megállapításának szabályait, a szociális alapon adható kedvezmények feltételeit;
c) ellenőrzi a közoktatási intézmény gazdálkodását és működésének törvényességét, a szakmai munka eredményességét, nevelési-oktatási intézményben továbbá a gyermek- és ifjúságvédelmi tevékenységet, a tanuló- és gyermekbaleset megelőzése érdekében tett intézkedéseket; ha a fenntartó nem helyi önkormányzat, a tanuló- és gyermekbalesetet jelenti a nevelési-oktatási intézmény székhelye szerint illetékes fővárosi, megyei főjegyzőnek;
d) megbízza a közoktatási intézmény vezetőjét, és gyakorolja felette a munkáltatói jogokat;
e) jóváhagyja a közoktatási intézmény szervezeti és működési szabályzatát, valamint a nevelési-oktatási intézmény nevelési, illetve pedagógiai programját, az általános művelődési központ pedagógiai-művelődési programját, jogszabályban meghatározott esetben munkatervét;
f) értékeli a nevelési-oktatási intézmény foglalkozási, illetve pedagógiai programjában meghatározott feladatok végrehajtását, a pedagógiai-szakmai munka eredményességét.
(3) A fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek (közösségnek), az iskolai diákönkormányzatnak, a nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén, illetve a nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén és magyarul nevelő és oktató nevelési-oktatási intézmény esetén - ha nem rendelkezik egyetértési joggal - a helyi kisebbségi önkormányzat, helyi kisebbségi önkormányzat hiányában a kisebbség helyi szószólója, illetőleg ennek hiányában az adott kisebbség helyi egyesületének, szakközépiskola és szakiskola esetén a fővárosi, megyei gazdasági kamara véleményét.
(5) A fenntartó a közoktatási intézmény részére új feladatot az ellátáshoz szükséges feltételek biztosításával állapíthat meg.
104. § (1) A törvényesség biztosítása keretében kell
a) ellenőrizni a házirend, valamint - a kollektív szerződés és a közalkalmazotti szabályzat kivételével - más belső szabályzatok elfogadására előírt eljárási rendelkezések megtartását, a szabályzatban foglaltak jogszerűségét, a működés és döntéshozatal jogszerűségét, így különösen a tanuló- és gyermekbalesetek megelőzésével, a gyermek- és ifjúságvédelmi feladatok ellátásával, a nevelő- és oktató munka egészséges és biztonságos feltételeinek megteremtésével összefüggő tevékenységet.
(2) Az (1) bekezdés a) pontjában szabályozott ellenőrzés eredményeképpen a fenntartó felhívja a közoktatási intézmény vezetőjét a jogszabálysértő döntés orvoslására. Ha a felhívás nem vezet eredményre, a jogszabálysértő döntést megsemmisíti, és a közoktatási intézmény vezetőjét új döntés, illetve az elmulasztott intézkedés meghozatalára utasítja. Ezeket a rendelkezéseket a szervezeti és működési szabályzat jóváhagyásának megtagadása esetén is alkalmazni kell. Nem alkalmazhatók az e bekezdésben foglaltak, ha a döntés meghozatala óta több mint egy év eltelt, vagy ha a döntést a bíróság felülvizsgálta, továbbá, ha a döntés megsemmisítése jóhiszeműen szerzett és gyakorolt jogot sértene. Ezekben az esetekben a fenntartó tájékoztatja a közoktatási intézmény vezetőjét megállapításairól, s a helyes eljárásról.
106. § A fenntartói irányítás nem sértheti a nevelési-oktatási intézmény szakmai önállóságát, az intézmény szakmai döntési hatásköreit.
121. § (1) E törvény alkalmazásában
40. tanulói jogviszonyra vonatkozó rendelkezések: az óvoda, iskola, kollégium szervezeti és működési szabályzata, házirendje, nevelési vagy pedagógiai programja;

A nevelési-oktatási intézmények működéséről szóló 11/1994. (VI.8.) MKM rendelet
31. § (1) Az iskolai, kollégiumi diákönkormányzat véleményét ki kell kérni
g) a könyvtár, a sportlétesítmények működési rendjének kialakításához.

A testnevelés és a sport megújításának koncepciójáról szóló 24/1993. (IV. 9.) OGY határozat
Az Országgyűlés a Magyar Köztársaság Alkotmányával összhangban megállapítja, hogy a testnevelés és a sport olyan nemzeti ügy, amelynek gyakorlása - a kötelező testnevelés kivételével - az állampolgárok szabad és önkéntes elhatározásán alapul, ugyanakkor az ifjúság erkölcsi és fizikai nevelésében betöltött szerepét tekintve az oktatásban a szellemi neveléssel egyenrangú. Lehetővé kell tenni tehát, hogy a testnevelés és a sport valamennyi - az egyén és a társadalom szempontjából - hasznos funkciója (egészségmegőrzés, rehabilitáció, nevelés, személyiségformálás, mozgáskultúra fejlesztése, nemzeti tudat erősítése, a közösségi magatartás kialakítása, a társadalmi mobilitás segítése, a hon védelmére való alkalmasság fejlesztése, a nemzetek és az országok közötti kapcsolatok fejlesztése, a szabadidő kulturált eltöltése, szórakozás és szórakoztatás) érvényesülhessen. Ennek érdekében az állam elismeri, ösztönzi és támogatja a testneveléssel és a sporttal foglalkozó társadalmi szervezeteket, azok önszervező és önszabályozó tevékenységét.
Az iskolai testnevelés és sport fejlesztése érdekében a legfontosabb feladatok a következők: a testnevelési órák számának, tartalmi színvonalának emelése; a tanórán kívüli iskolai sportprogramok megszervezése...

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	1. A közoktatási törvény (Köot.) előírásai szerint az iskola házirendje állapítja meg többek között az iskola helyiségei és az iskolához tartozó területek használatával kapcsolatos szabályokat. Ennek alapján az iskolaudvar használatát a házirendben kell szabályozni.
	A házirendet az iskola vezetője készíti el, és a nevelőtestület fogadja el. A házirend elfogadásakor, illetve módosításakor az iskolaszék, továbbá az iskolai diákönkormányzat egyetértési jogot gyakorol.
	A képviselő-testület 2000. szeptember 28. - 2001. március 29. között három alkalommal döntött az általános iskola udvarának használati rendjéről. E határozatokban a testület kötelezte, illetve utasította az igazgatót, hogy az udvaron lévő kézilabda pálya használatát az azokban meghatározottak szerint biztosítsa.
	A nevelési-oktatási intézmény fenntartói irányításának szabályait a Köot. 102-106. §-a tartalmazza.
	A közoktatási intézmény szakmai önállóságát hivatott biztosítani az az előírás, hogy az intézmény működését meghatározó legfontosabb szabályzatokat helyben, az érdekelt intézményben készítsék és fogadják el.
Jóváhagyási jogosultsággal a fenntartó a közoktatási intézmény szervezeti és működési szabályzatát, a nevelési-oktatási intézmény nevelési, illetve pedagógiai programját, az általános művelődési központ pedagógiai-művelődési programját, jogszabályban meghatározott esetben munkatervét illetően rendelkezik. (A Köot. alapján egyébként a fenntartó a szervezeti és működési szabályzat jóváhagyását akkor tagadhatja meg, ha az jogszabályt sért. Nem illeti meg tehát a jóváhagyás korlátlan megtagadásának joga, hiszen az az intézményi szakmai önállóságot sértené.)
Az iskola helyiségei és az iskolához tartozó területek használatának rendjét szabályozni hivatott házirend érvényessé válásához a jogszabály nem kívánja meg a fenntartó jóváhagyását.
	A törvényesség biztosítása keretében a fenntartó ellenőrzi a házirend, valamint más belső szabályzatok elfogadására előírt eljárási rendelkezések megtartását, a szabályzatban foglaltak jogszerűségét. Tehát éppen a fenntartónak kell az eljárási rendelkezések megtartását ellenőrizni. Az ellenőrzés eredményeképpen pedig felhívja a közoktatási intézmény vezetőjét a jogszabálysértő döntés orvoslására. Ha a felhívás nem vezet eredményre, a jogszabálysértő döntést megsemmisíti, és a közoktatási intézmény vezetőjét új döntés, illetve az elmulasztott intézkedés meghozatalára utasítja. A fenntartó számára biztosított fellépés alapja a jogszabálysértés.
	A fentiekre figyelemmel álláspontom szerint az udvar használati rendjéről, annak módjáról a képviselő-testület nem dönthetett, az iskola igazgatóját nem utasíthatta. A fenntartói irányítás nem sértheti a nevelési-oktatási intézmény szakmai önállóságát, az intézmény szakmai döntési hatásköreit.
Az udvar használatának rendjét a házirendben kell szabályozni a Köot-ben meghatározott eljárási rend szerint. (Egyébként a polgármester a 2000. július 6-án kelt levelében kérte az iskola igazgatóját, hogy szabályozza a sportpálya használatát, ami meg is történt. Ezt követően születtek meg a testületi döntések.) A képviselő-testület eljárása felveti a jogállamiságból fakadó jogbiztonság, valamint közvetetten az eljárás megindításának alapjául szolgáló alkotmányos jogok sérelmének gyanúját.

	2. A rendelkezésemre álló iratokból megállapítható, hogy az iskola igazgatójának az udvar használati rendjére vonatkozó szabályozásával a lakók egyetértettek. Az újabb panaszra okot adó állapot a képviselő-testület határozataival alakult ki, vagyis a lakóknak a zavaró jelenségek miatti panasza a képviselő-testület határozataival összefügg. A lakók elfogadták az igazgató szabályozását, amiből az következik, hogy nem általában az udvaron folyó sportolást, hanem csak a gyakorlatilag időkorlátozás nélküli sportolást kifogásolják. Az iskola igazgatója többször is kifejtette, hogy a terület felügyeletét nem tudja megoldani.

	3. A 2000. július 12-én kelt beadványukban a gyorshajtó gépkocsivezetők és a motoron közlekedő fiatalok megfékezése érdekében a lakók felvetették a fekvőrendőr megépítésének szükségességét. Arról, hogy a képviselő-testület foglalkozott-e ezzel a kérdéssel, nem rendelkezem információval.

	4. A vizsgálat során figyelembe kellett venni a testnevelés és a sport megújításának koncepciójáról szóló 24/1993. (IV.9.) OGY határozat 5. e) pontjában foglaltakat: "A nevelési-oktatási intézmények sportlétesítményeit - az iskolai testnevelés és a tanórán kívüli sport sérelme nélkül - a település lakossága és sportszervezetei is használhassák."
A sport a nemzeti egészségfejlesztés alapvető eszköze, a szabadidő eltöltésének társadalmilag is hasznos módja, amely jelentős szerepet tölt be az ifjúság erkölcsi-fizikai nevelésében, a személyiség formálásában. A mozgásgazdag életmód szükségességét és hasznosságát kifejező szemlélet terjesztése, a meglévő létesítmények korszerűsítése és újak kialakítása, az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése hozzájárul a fiatalok életmódjának, szabadidős tevékenységének helyes irányba tereléséhez.

	5. Ellentmondás van a panaszos és a polgármester között abban a kérdésben, hogy van-e a településen más, hasonló adottságú sportpálya. A panaszos hivatkozik az önkormányzat által létesített, dróthálóval körbekerített és kapukkal ellátott játszótérre és két sportpályára; míg a polgármester a megkeresésemre adott válaszában azt közölte, hogy a képviselő-testület az iskolaudvaron lévő pályához hasonló adottságú sportpályával nem rendelkezik. A testület új sportpályák kialakítására vonatkozó terveket készíttetett és folyamatosan pályázatokat nyújt be külső pénzügyi források megszerzése érdekében.

Ajánlások
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) és 21. § (1) bekezdése alapján az alábbi ajánlással és kezdeményezéssel élek.
	Felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja meg a képviselő-testületnek az udvar használati rendjéről hozott határozatait.
	Eljárásom nem irányult az általános iskola házirendjének vizsgálatára, ezért nem rendelkezem információval arról, hogy szerepelnek-e abban az iskolához tartozó területek használatával kapcsolatos szabályok. Amennyiben nem, felkérem az iskola igazgatóját, hogy a közoktatási törvény szerinti eljárási rendnek megfelelően gondoskodjon a házirend ilyen tartalmú kiegészítéséről.
	Felkérem Biatorbágy Polgármesterét, hogy a biztonságos közlekedést szolgáló fekvőrendőr megépítésének lehetőségét tárja a képviselő-testület elé.

Budapest, 2002. április 2.

Lenkovics Barnabás