Ügyszám: OBH 6264/2000.
Előadó: dr. Fogarassy Edit
Az eljárás megindulása:

	A Magyarországon tanuló, kínai állampolgár panaszos beadványában a vele szemben alkalmazott rendőri intézkedést sérelmezte. Állítása szerint 2000. november 20-án este 6 körül, Budapesten civil ruhás rendőrök fegyvert fogtak rá, rendőrautóba ültették és bevitték. A rendőrségen megmotozták és lefényképezték, majd öt óra múlva szabadon engedték, de nem adtak semmilyen magyarázatot az esetre.
	Az ügyben alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot rendeltem el, melynek keretében megkerestem a budapesti rendőr-főkapitányt, a fővárosi főügyészt, végül az országos rendőr-főkapitányt a vonatkozó dokumentumok megküldése érdekében. 

Érintett alkotmányos jogok:

Jogállamiság, jogbiztonság elve, tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 2. § /1/ bek.);
Személyes szabadsághoz való jog (Alkotmány 55. § /1/ bek.)

Az ügy jogszabályi háttere:

1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről (Rtv.):
15. § (1) A rendőri intézkedés nem okozhat olyan hátrányt, amely nyilvánvalóan nem áll arányban az intézkedés törvényes céljával.
(2) Több lehetséges és alkalmas rendőri intézkedés, illetőleg kényszerítő eszköz közül azt kell választani, amely az eredményesség biztosítása mellett az intézkedéssel érintettre a legkisebb korlátozással, sérüléssel vagy károkozással jár.
17. § (1) A Rendőrség a feladatának ellátása során a testi épséghez, a személyes szabadsághoz, a magánlakás, a magántitok és a levéltitok sérthetetlenségéhez, a személyes adatokhoz, valamint a tulajdonhoz fűződő jogokat a törvényben foglaltak szerint korlátozhatja.
33. § (3) A Rendőrség az előállítással a személyi szabadságot csak a szükséges ideig, de legfeljebb 8 órán át korlátozhatja. Ha az előállítás célja még nem valósult meg, indokolt esetben ezt az időtartamot a rendőri szerv vezetője egy alkalommal 4 órával meghosszabbíthatja. Az előállítás időtartamát a rendőri intézkedés kezdetétől kell számítani.
(4) Az előállítottat szóban vagy írásban az előállítás okáról tájékoztatni kell, és az előállítás időtartamáról részére igazolást kell kiállítani.

A vizsgálat megállapításai:

	A budapesti rendőrfőkapitány tájékoztatása szerint 2000. november 20-án, állampolgári bejelentés alapján a BRFK Kábítószer Bűnözés Elleni Alosztálya és az ORFK Szervezett Bűnözés Elleni Igazgatósága (SZBEI) közös akcióban elfogást eszközölt bizonyos személyekkel szemben, melynek során a panaszost is rendőri intézkedés alá vonták. Az előállított panaszost - szerepének tisztázása után - szabadon engedték.
A 120-12229/2000. bü. számon regisztrált ügyet 2000. november 21-én áttették a BRFK Vizsgálati Főosztályára, ahol új számra (136-XII-1031/2000. bü.) iktatták. 2000 decemberében az ügyet az ORFK a saját hatáskörébe vonta, és a vonatkozó iratokat átvette. Az ORFK SZBEI Vizsgálati Főosztálya kábítószerrel való visszaélés bűntette miatt 166/2000. bü. számon folytatott nyomozást, melyben az iratokat vádemelési javaslattal megküldték a Fővárosi Főügyészségnek.
A budapesti rendőrfőkapitány tájékoztatása szerint a BRFK Vizsgálati Főosztálya, valamint az ORFK Bűnügyi Főigazgatósága irattárában nem lelhető fel érdemleges irat a panaszos előállítására vonatkozóan. Az intézkedést foganatosító egység parancsnokának jelentése szerint a panaszos az ügyben panaszt tett a rendőrségen is, amit kivizsgáltak és megválaszoltak, de ennek iratanyaga sem lelhető fel.
	Ezt követően megkerestem a fővárosi főügyészt, aki arról tájékoztatott, hogy a 166/2002. bü. iratait a nyomozó hatóság 2002. március 18-án küldte meg a főügyészségnek, ezek között azonban a panaszosra vonatkozó dokumentum nem található. A fővárosi főügyész az ORFK SZBEI-tól azt az információt kapta, hogy a panaszossal szembeni rendőri intézkedés miatt a Western Maryland College vezetője tett panaszt a VIII. kerületi Rendőrkapitányságnál, amit a BRFK az ORFK-nak továbbított. Az ORFK SZBEI a panaszt elbírálás végett a BRFK Nyomozó Főosztály vezetőjének küldte meg azzal, hogy az iratokban nincs nyoma a panaszossal szembeni rendőri intézkedésnek.
	Ennek hatására megkerestem az országos rendőrfőkapitányt annak érdekében, hogy vizsgáltassa ki az iratok eltűnésének az okát. Az ORFK bűnügyi igazgatója a vizsgálat eredményeként arról tájékoztatott, hogy mivel a panaszos az ügyben sem tanúként, sem gyanúsítottként nem szerepelt, a vele kapcsolatos iratok nem kerületek át a SZBEI-hoz 2000. december 19-én. 
Az elfogást a Bevetési Osztály munkatársai hajtották végre 2000. november 20-án a XIII. kerületben, az érintetteket pedig a VIII. kerületi, Tolnai Lajos utcai fogdába állították elő.

	Mindezekre tekintettel vizsgálatom során megállapítottam, hogy a rendőri intézkedéssel kapcsolatos panaszt a vonatkozó iratok hiányában nem tudom érdemben kivizsgálni. 
Az iratok eltűnése miatt ugyanakkor a rendőrséget terheli a felelősség, ennélfogva megállapítottam, hogy a rendőrség eljárása visszásságot okozott a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben. Az előállítás a személyes szabadságot korlátozó rendőri intézkedés, melynek dokumentálása egy jogállamban garanciális jelentőséggel bír. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) alapján ajánlást teszek az országos rendőrfőkapitánynak, hogy fegyelmi eljárás keretében vizsgáltassa ki, ki a felelős az iratok eltűnéséért.

Budapest, 2002. július

				Takács Albert