OBH 6246/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában sérelmezte, hogy  a szabálytalanul építkező szomszédja magas tömör tégla kerítésének az eredeti állapot szerinti visszaállítására Szentes Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatala nem intézkedett.
	A beadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.), a tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § (1) bek.), valamint a jogorvoslathoz való jog (Alk. 57. § (5) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. 
	Tájékoztatás céljából rövid úton megkerestem az Önkormányzat Polgármesteri Hivatalát.  

Megállapított tényállás
	Panaszos 1999. november 23. napján a Szentes Város Önkormányzat Polgármesteri Hivatalának Műszaki osztályához címzett beadványában rögzítette, hogy Szentes, Ny. u. ... szám alatti lakóházas telkének a Ny. u. (szomsédos) szám alatti ingatlannal közös telekhatárán, annak tulajdonosa (építtető) "nem megengedett magasságú" tömör téglakerítést épített. Panaszos beadványában ezért arra kérte az építési hatóságot, hogy kötelezze az építtetőt arra, hogy a kerítés magasságát annak felújítása előtti állapotában való magasságára állíttassa vissza. A beadványhoz csatolt "kerítés-átalakítási vázlat" elnevezésű irat szerint a kerítés panaszos lakóházához közvetlenül csatlakozik, s a kerítés magassága 300 cm-ben van megjelölve.
	Panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványához csatolta a Szentesi Önkormányzat jegyzőjének (építésügyi hatóság) megbízásából eljáró osztályvezető tájékoztató levelét, és a helyszíni szemle eredményét rögzítő jegyzőkönyvet. A jegyzőkönyvből kitűnik, hogy panaszos meghallgatására a helyszíni szemle alkalmával nem került sor. A jegyzőkönyv egyebekben rögzíti, hogy "... az ingatlan hátsó telekhatárán lévő kerítés egyben a Ny. u. (szomszédos) szám alatt lévő ingatlanon lévő melléképület hátsó fala". A "... melléképület és a Ny. u. ... szám alatti ingatlan között készült új kerítés, az épülethez csatlakozó részen kb. 180 cm magasságú".
	Panaszosnak címzett tájékoztató levél szerint: "A téglakerítés kialakítása az építési szabályoknak megfelel, az Ön tulajdonában lévő lakóépület hátsó falát nem károsítja, nem akadályozza a lakóépülete hátsó ereszére esőcsatorna felszerelését. A jelenleg hatályos építésügyi jogszabályok szerint a telek hátsó és oldalsó telekhatárán építési engedély nélkül építhető kerítés, az ebből származó vitás ügyek nem tartoznak az építési hatóságra. Az ügyben a Szentesi Városi Bíróság jogosult eljárni, panaszbejelentés esetén."
	Az önkormányzat rövid úton adott tájékoztatása szerint a 09.10491/1998. számú az építtető részére kiadott építési engedély a panaszolt kerítésre nem vonatkozik.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
•	A Magyar Köztársaság alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam".
Az Alkotmány 13. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot."
Az Alkotmány 57. §-ának (5) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja".

•	Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (Ét.) 52. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "Az építésügyi hatósági jogkört első fokon - a (2) bekezdésben foglalt eltérésekkel - a települési önkormányzat jegyzője látja el."
A (2) bekezdés rögzíti "Az elvi építési, az építési, a bontási, használatbavételi és fennmaradási engedélyezési, továbbá az ezekkel összefüggő ellenőrzési és kötelezési ügyekben első fokon - kormányrendeletben meghatározott illetékességi területtel - a városi (fővárosi kerületi) önkormányzat jegyzője jár el."
Az Ét. 45. §-ának (2) bekezdése előírja "Az elsőfokú építésügyi hatóság az építési munka végzésének ellenőrzésén túl megelőzi, felkutatja, megakadályozza az építési engedély nélkül, vagy attól eltérően, és építési engedélyhez nem kötött építési munka esetében az általános érvényű kötelező építésügyi előírások megsértésével (a továbbiakban: szabálytalanul) történő építési tevékenységet, a rendeltetéstől eltérő építményhasználatot."
Az Ét. 53. § (1) bekezdése szerint "Az építésügyi hatósági engedélyezési, ellenőrzési és kötelezési eljárásokban, továbbá az építésfelügyeleti ellenőrzés során az államigazgatási eljárás általános szabályait az e törvényben foglalt kiegészítésekkel és eltérésekkel kell alkalmazni."

•	A 253/1997. (XII.20.) Korm. rendelet (OTÉK) 44. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "A telek határvonalain - eltérő jogszabályi rendelkezés hiányában - kerítés létesíthető."
A (6) bekezdés azt rendeli, hogy "A telek határvonalain létesíthető kerítés kialakítását - a helyi sajátosságokra is figyelemmel - a helyi építési szabályzat meghatározhatja. Ennek hiányában tömör kerítés csak legfeljebb 2,50 m magassággal létesíthető. Amennyiben a telek határvonalán támfal építése is szükséges, a kerítés magasságát a támfalhoz csatlakozó magasabb terepszinttől kell mérni."

•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 4. § (1) bekezdése szerint "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja."
Az Áe. 16. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be."
A (3) bekezdés rögzíti "A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával."
Az Áe. 26. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy "A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le."
A (4) bekezdés úgy szól, hogy "A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást."
Az Áe. 42. §-ának (1) bekezdése rögzíti "A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz."
Az Áe. 62. §-ának (1) bekezdése azt írja elő, hogy "Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz."

Mint a panaszbeadványból és mellékleteiből megállapítható, panaszos beadványában - nem a bíróság hatáskörébe tartozó vita eldöntését kérte az  építési hatóságtól, hanem - az engedélyhez nem kötött építési munka általános érvényű kötelező építésügyi előírásai megsértésével (szabálytalanul) végzett építési tevékenységet sérelmezte, és kérte a jogkövetkezmények érvényesítése érdekében a hatóság intézkedését. Az Ét. hivatkozott szabályai alapján - az építési hatóság kötelessége (hatáskörébe tartozik) egyebek mellett az építési engedélyhez nem kötött építési munka esetében az általános érvényű kötelező építésügyi előírások megsértésével végzett építésügyi tevékenység megelőzése, felkutatása, megakadályozása, s a szabálytalanul végzett építési tevékenység megállapítása esetén a jogszabályban előírt jogkövetkezmények alkalmazása, ellenkező esetben pedig a kérelem elutasítása.
	A vizsgálat megállapította, hogy az építésügyi hatóság a hatáskörébe tartozó ügyben eljárt - ellentétben panaszosnak adott tájékoztatásban foglaltakkal -, azonban a tényállás teljeskörű feltárását elmulasztotta. Ugyanis csak panaszos és a szomszéd melléképület közötti falszakasz szomszéd épülethez való csatlakozására vonatkozóan tett egyébként csak becsléssel megállapított észrevételt annak ellenére, hogy e falszakasz magassági mérete egyszerű mérőeszközzel pontosan megállapítható lett volna, továbbá azt rögzítette, hogy a kifogásolt magasságú kerítés egyben a szomszéd épületnek teherhordó fala is, de elmulasztotta annak megállapítását, hogy a kerítés részét képező teherhordó falazathoz tartozó épületet engedély alapján építették-e, az építést mikor fejezték be, az építtető rendelkezik-e használatbavételi engedéllyel, illetve hogy a tömör falszakasz magassága hogy viszonylik az OTÉK-ban megállapított 250 cm-es magassághoz.
	Az építési hatóság csak a tényállás teljes feltárásával kerülhetett volna olyan helyzetbe, hogy a törvény által megállapított jogkövetkezményeket alkalmazza. Az építésügyi hatóság nemcsak a tényállás feltárását mulasztotta el, hanem elmulasztotta az Áe. hivatkozott szabályai szerinti határozathozatali kötelezettségét is, mely panaszost jogorvoslati joga érvényesítésében is akadályozza azáltal, hogy mulasztása miatt nincs olyan határozatban foglalt érdemi döntés, mely ellen jogorvoslat igénybe vehető lenne.
	Megállapítottam, hogy az építésügyi hatóság mulasztása panaszos jogorvoslathoz, illetve tulajdonhoz való jogának, valamint a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jogának sérelmét eredményezte, mely az említett alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot idézett elő.

Kezdeményezés
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §-ának (1)-(3) bekezdésére hivatkozással az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében kezdeményezem az önkormányzat jegyzőjénél, hogy panaszos kérelmét a hatályos jogszabályok rendelkezéseinek megfelelő érdemi határozattal bírálja el, s kérem hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi álláspontjáról, tervezett vagy megtett intézkedéséről - kezdeményezésem kézhezvételét követő 30 napon belül - írásban tájékoztatni szíveskedjék.
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, Szentes város polgármesterét, valamint a jegyzőjét is tájékoztattam.

Budapest, 2001. február 20.

Gönczöl Katalin