OBH 6235/2000
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna
A vizsgálat megindítása:
	A hajléktalan panaszos elhelyezését 2000. április 24-étől felfüggesztette a Fővárosi Szociális Központ és Intézményei (továbbiakban: FSZKI) igazgatója. A panaszosnak az átmeneti hajléktalan szállót azért kellett elhagynia, mert a fővárosban állandó bejelentett lakcíme volt. Időközben kiderült, hogy a panaszos soha nem lakott ezen a címen. Az átmeneti szállásra azonban azzal az indoklással nem térhetett vissza, hogy térítési díj tartozása van. A panaszos az intézményi jogviszonyát megszüntető intézkedést megfellebbezte, de annak elbírálásáról nem kapott értesítést.
	A beadvánnyal kapcsolatban felmerült az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz, továbbá az 57. § (5) bekezdésében deklarált jogorvoslathoz, és a 70/E. § (1) bekezdésében rögzített szociális biztonsághoz fűződő jog sérelmének gyanúja, ezért az ügyben vizsgálatot indítottam. 
	Az FSZKI igazgatójától kértem, hogy küldje meg számomra a panaszos intézményi jogviszonyának megszüntetésével kapcsolatos iratok (jogviszonyt megszüntető döntés, fellebbezés és az erről szóló döntés, esetleges jegyzőkönyvek) másolatát.
Az ügy jogszabályi háttere:
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
•	2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
•	57. § (5) A Magyar Köztársaságban, a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
•	70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
•	1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról
80. § (1) Az átmeneti elhelyezést nyújtó intézmények - a hajléktalanok éjjeli menedékhelye és átmeneti szállása kivételével - ideiglenes jelleggel legfeljebb egyévi időtartamra teljes körű ellátást biztosítanak.
84. § (1) A hajléktalanok éjjeli menedékhelye és átmeneti szállása a hajléktalan személyek éjszakai pihenésére vagy időleges tartózkodására szolgáló intézmény.
(2) Az éjjeli menedékhelyen térítési díj fizetését nem lehet igényelni.
101. § (2) Az intézményvezető az intézményi jogviszonyt megszünteti, ha a jogosult a) másik intézménybe történő elhelyezése indokolt, b) a házirendet súlyosan megsérti, c) intézményi elhelyezése nem indokolt.
(3) Az intézmény vezetője az ellátás megszüntetéséről, valamint a megszüntetés ellen tehető panaszról írásban értesíti a jogosultat, illetve törvényes képviselőjét. Ha a megszüntetéssel a jogosult, illetve törvényes képviselője nem ért egyet, az értesítés kézhezvételétől számított nyolc napon belül az intézmény fenntartójához fordulhat. Ilyen esetben az ellátást változatlan feltételek mellett mindaddig biztosítani kell, amíg a fenntartó, illetve a bíróság jogerős és végrehajtható határozatot nem hoz.
114. § (1) Ha e törvény másként nem rendelkezik, a személyes gondoskodást nyújtó ellátásokért térítési díjat kell fizetni.
115. § (1) A személyes gondoskodás körébe tartozó szociális ellátások térítési díját (a továbbiakban: intézményi térítési díj) az intézményt fenntartó szerv évente kétszer állapíthatja meg.
(2) A kötelezett által a 116. §, valamint a 117. § (1)-(2) bekezdés alapján fizetendő térítési díj összegéről (a továbbiakban: személyi térítési díj) - a 117. § (3) bekezdésében foglalt kivétellel - az intézmény vezetője az ellátás igénybevétele után, de legkésőbb az igénybevételtől számított 30 napon belül írásban értesíti a térítési díj fizetésére kötelezettet. A személyi térítési díj nem haladhatja meg az intézményi térítési díj összegét.
(3) A személyi térítési díj összege - önkormányzati intézmény esetén - a fenntartó rendeletében foglaltak szerint csökkenthető, illetve elengedhető, ha a kötelezett jövedelmi és vagyoni viszonyai ezt indokolttá teszik.
116. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális alapellátás keretében biztosított szolgáltatás személyi térítési díjának megállapításánál a kötelezett rendszeres havi jövedelme vehető figyelembe.
A tényállás és a vizsgálat megállapításai:
	Az FSZKI igazgatója a panaszos részére az átmeneti hajléktalan szálláson való szállás biztosítását 2000. 04. 26. napjától felfüggesztette. A felfüggesztés indoka az volt, hogy a panaszos egy fővárosi lakásba állandó jelleggel be volt jelentve, ezért az intézmény házirendje szerint nem volt jogosult arra, hogy a hajléktalan szálló lakjon. Az intézményi jogviszonyt megszüntető intézkedésben a panaszos tájékoztatást kapott erről, hogy a panaszával az értesítés kézhezvételétől számított nyolc napon belül az intézmény fenntartójához fordulhat.
	A Panaszos a Főpolgármesteri Hivatal Ügyfélszolgálati irodájában 2000. június 15-én a következőket mondta jegyzőkönyvbe: az átmeneti hajléktalan szállóról való kizárását a szálló szociális munkása kezdeményezte. A panaszos a szociális munkásnak és az intézmény igazgatójának is elmondta, hogy az állandó bejelentett lakcímén soha nem lakott, a címen férje testvére lakik a családjával. A panaszost ez  irányú tájékoztatása ellenére kizárták a szállóról, a felfüggesztésről szóló értesítést 2000. május 8-án vette át. A panaszos az értesítés kézhezvétele után egy héttel fellebbezést nyújtott be az intézmény igazgatójánál, állítása szerint a Főpolgármesteri Hivatal Ügyfélszolgálati irodájában tett jegyzőkönyvi nyilatkozatáig a fellebbezéssel kapcsolatban semmilyen választ nem kapott.
	A Főpolgármesteri Hivatal Igazgatási és Hatósági Ügyosztálya (a továbbiakban: Hatósági Ügyosztály) alosztályvezetője felkereste a panaszos állandó bejelentett lakcímét és megállapította, hogy - a panaszos állításának megfelelően - a lakásban a panaszos férjének testvére lakik, a panaszos soha nem élt ott, a lakóközösség nem ismeri.
	2000. június 28-án a Hatósági Ügyosztály alosztályvezetője a panaszt felterjesztette az FSZKI fenntartójához, a Főpolgármesteri Hivatal Szociálpolitikai Ügyosztályához. (a továbbiakban: Szociálpolitikai Ügyosztály) A Szociálpolitikai Ügyoszály vezetője az FSZKI igazgatóját felkérte az ügy kivizsgálására, az igazgató megtett intézkedéseiről tájékoztatást kért. A Hatósági Ügyosztály átirata alapján a Szociálpolitikai Ügyosztálynak tudomása volt arról, hogy a panaszos megfellebbezte az intézményi jogviszonyát megszüntető intézkedést, ennek ellenére a fellebbezés benyújtásának idejéről, továbbításának, illetve annak elmaradásának indokairól nem kértek tájékoztatást az igazgatótól. 
	Az igazgató a Szociálpolitikai Ügyosztálynak adott válaszában tudomásul vette, hogy a panaszos állandó lakcíme fiktív, nincs hol laknia. Ugyanakkor azt a tájékoztatást adta, hogy a panaszos a hajléktalan szállásra csak akkor költözhet vissza, ha a térítési díj tartozását megfizeti, de az intézményi jogviszonyt megszüntető intézkedésének indoklását nem változtatta meg. 
	A panaszosnak a válaszlevelet a Hatósági Ügyosztály küldött 2000. október 6-án. A válaszlevélben értesítették a panaszost arról, hogy az FSZKI igazgatója csak abban az esetben engedélyezi a hajléktalan szállóra való visszaköltözését, ha a térítési díj tartozását rendezi. A panaszos által benyújtott fellebbezés benyújtási idejéről, annak elkésettségéről, illetőleg elbírálásáról a panaszos ekkor sem kapott tájékoztatást.
	Az FSZKI igazgatója kérésemre arról tájékoztatott, hogy..."a panaszbejelentésben hivatkozott fellebbezés tárgyában azért nem került sor államigazgatási jogorvoslati eljárásra, mert az, határidő után került benyújtásra." Az igazgató azonban - kérésem ellenére - nem mellékelte a panaszos fellebbezését, így annak benyújtási idejéről csupán a panaszos és az igazgató egymásnak ellentmondó nyilatkozata alapján van információm. Az intézmény igazgatójának a fellebbezést annak elkésettségére való tekintet nélkül továbbítani kellett volna a fenntartóhoz, az elkésett fellebbezést a fenntartónak kellett volna elutasítania. Amennyiben pedig a fellebbezést a panaszos határidőben nyújtotta be, úgy a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 101. § (3) bekezdése értelmében a panaszos ellátását változatlan feltételek mellett mindaddig biztosítani kellett volna, amíg a fenntartó, illetve a bíróság jogerős és végrehajtható határozatot nem hoz. Az igazgató ezen eljárásával, továbbá azzal, hogy a fenntartó - annak ellenére, hogy tudomása volt arról, hogy a panaszos az intézményi jogviszonyát megszüntető intézkedés ellen fellebbezéssel élt - nem kért tájékoztatást az igazgatótól a fellebbezés benyújtásának idejéről, továbbítása elmaradásának okáról, sérült a panaszos jogorvoslathoz való, továbbá jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő joga. 
	Az FSZKI igazgatója elismerte, hogy a panaszos állandó bejelentett lakcíme fiktív volt, nem volt hol laknia, a fenntartónak adott tájékoztatása szerint a panaszos díjhátraléka miatt nem mehetett vissza a hajléktalan szállóra. Ilyen indoklással azonban nem készült új, az intézményi jogviszonyt megszüntető intézkedés, ezzel sérült a panaszos jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő joga. A panaszos hajléktalan szállóról való kizárása, pedig a szociális biztonsághoz fűződő alkotmányos jogának közvetlen veszélyét keletkeztette.  
	A megállapított, alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságok jövőbeli elkerülése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (továbbiakban: Obtv.) 20. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján Budapest Főváros Önkormányzata Főpolgármesteri Hivatala Szociálpolitikai Ügyosztálya vezetőjének ajánlom:
- ha tudomására jut, hogy az ügyfél fellebbezést nyújtott be, és azt, mint az annak elbírálására jogosult másodfokon eljáró szerv nem kapta meg, a fellebbezést átvevő szerv vezetőjétől kérje a mulasztás indoklását.
Az Obtv. 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján az FSZKI igazgatójánál kezdeményezem:
- amennyiben az intézményi jogviszonyt megszüntető intézkedésről utóbb kiderül, hogy annak alapján nem indokolt az ellátást igénybe vevőt a szállásról kizárni, ugyanakkor más indokok alapján mégsem engedélyezhető számára a hajléktalan szálláson való lakás, akkor erről, a tényeknek megfelelő indoklással készüljön új határozat. 
- az ügyfelek fellebbezését - annak elkésettségére való tekintet nélkül - minden esetben továbbítsa az intézmény felügyeleti szervéhez.
Budapest, 2002. szeptember 15.							
Lenkovics Barnabás