OBH 6231/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyinzéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy:  A kiskunfélegyházi Bajcsy-Zs. E. Általános Iskola megszüntetése

Az eljárás megindulása
	A kiskunfélegyházi Bajcsy-Zsilinszky Endre Általános Iskola Iskolaszékének vezetője fordult panasszal az országgyűlési biztosokhoz az iskolának az Darvas József Általános Iskolával tervezett összevonása ügyében. Az Alkotmány 70/F. § -ban biztosított művelődéshez való alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam, és a panaszos által benyújtott iratokon túl beszereztem az önkormányzat álláspontját is. Az iratok alapján az alábbiakat állapítottam meg.

A tényállás
	A Kiskunfélegyháza Város Önkormányzatának képviselő-testülete 2000. november 30 -án határozatot hozott arról, hogy a Bajcsy-Zsilinszky Endre Általános Iskolát 2001. június 30 -i hatállyal a Darvas József Általános Iskolába integrálja.
	A panaszosok kifogásolták, hogy bár az önkormányzat kikérte az iskolaszék véleményét, de a döntés során mind azt, mind a 200 szülő által aláírt tiltakozást figyelmen kívül hagyták. A Bajcsy-Zs. úti iskolában évfolyamonként egy osztály működik 240 tanulóval. Az iskola légköre emiatt családias, ami rendkívül jó hatással van az oktatás színvonalára. Az iskola jelentőségét a közelében található buszpályaudvar növeli. A környező tanyákról sok tanuló ezért választotta ezt az iskolát. A kijelölt jogutód iskola azonban olyan távolságban van, hogy a tanulók, és különösen a busszal érkezők hosszas gyaloglásra kényszerülnek.
	Az önkormányzat álláspontja szerint a jogutódként kijelölt iskola egyedül is képes lenne a következő tanévtől a mintegy 190 tanuló elhelyezésére, de az előzetes felmérések szerint a szülők maguk választották ki azt az iskolát, amelybe a gyermekeiket be akarják íratni. Csupán a jelenlegi hetedik osztály tanulóinak szülei írtak alá egy nyilatkozatot, melyben együttesen kérték az osztály egyben történő áthelyezését egy másik iskolába. Az választott iskola igazgatója jelezte, hogy az osztályt, két pedagógussal tudják fogadni.
	Az önkormányzat szerint nem okoz problémát a bejáró tanulók számára, hogy a pályaudvartól távolabbi iskolába kell járniuk, hiszen a távolsági autóbuszoknak a város más iskolái közelében is vannak megállói, így nincs akadálya annak, hogy még a végállomás előtt leszállva rövid gyaloglással eljussanak az általuk választott iskolába. A városon kívülről érkező mintegy 15 tanuló közül néhány nem is a környező tanyákról, hanem saját iskolával rendelkező településről jár a Bajcsy-Zsilinszky Endre Általános Iskolába. A város többi általános iskolájában egyébként ugyan olyan arányú a bejáró tanulók száma, mint a Bajcsy-Zs. utcai iskolában. 

A vizsgálat jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
44/A. § (1) A helyi képviselőtestület: a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül,
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.  (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.
•	A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Köot.) 
66. § (2) Az általános iskola - beleértve a kijelölt iskolát is - köteles felvenni, átvenni azt a tanköteles tanulót, akinek lakóhelye, ennek hiányában tartózkodási helye a körzetében található (kötelező felvételt biztosító iskola).
88. § (1) A megyei önkormányzat a megye területén működő helyi önkormányzatok véleményének kikérésével és közreműködésével - a közoktatási feladatok megszervezéséhez szükséges önkormányzati döntés előkészítését szolgáló - feladatellátási, intézményhálózat-működtetési és fejlesztési tervet készít. A fejlesztési terv készítésénél a megyei statisztikai hivatal, munkaügyi központ a területi gazdasági kamara, a megyei szülői és diákszervezet, a nem állami, nem önkormányzati intézményfenntartók, a megyei szintű pedagógus szakszervezet véleményét ki kell kérni.
(6) A helyi önkormányzat a közoktatási intézményét, illetve egyes szolgáltatás ellátását akkor szüntetheti meg, ha az adott tevékenységről, szolgáltatásról továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. Ennek eldöntéséhez be kell szerezni a megyei önkormányzat - fejlesztési tervre épített - szakvéleményét.
(13) Ha a nevelési-oktatási intézmény jogutódlással szűnik meg, a megszűnés nem érinti a gyermek tanulói jogviszonyát. Abban az esetben, ha a szülő nem akarja a jogutód nevelési-oktatási intézménybe járatni gyermekét, továbbá, ha a nevelési-oktatási intézmény jogutód nélkül szűnik meg, a helyi önkormányzat a (6)-(7) bekezdésben foglaltak figyelembevételével megjelöli azt a nevelési-oktatási intézményt, amelybe a szülő - a nevelési-oktatási intézmény megszűnése előtt - kérheti gyermeke átvételét. A megjelölt nevelési-oktatási intézmény vezetője a gyermek, tanuló felvételét csak helyhiány miatt tagadhatja meg.
102. § (3) A fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek, az iskolai diákönkormányzatnak  a véleményét.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálatom megindításakor figyelembe vettem, hogy az önkormányzat a költségvetését a törvényes kertek között szabadon határozza meg, és nagyfokú önállósággal bír az intézményi struktúra szervezésében. Döntését a csökkenő gyermeklétszám miatt alacsony kihasználtságú intézmények gazdaságtalan működése indokolja
	A korábbi vizsgálatokban már megállapítottam, hogy az országosan tapasztalható oktatási-nevelési intézmény átszervezés, összevonás vagy megszüntetés gazdasági és demográfiai okok természetes következménye, és nem tekinthető jogellenes magatartásnak az iskola megszüntetése, ha az alapító betartja az arra vonatkozó garanciális szabályokat.
	Az Alkotmány deklarálja az önkormányzati önállóságot, és a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény határozza meg az önkormányzatok jogait és feladatait. Az önkormányzat döntése kizárólag törvényességi, és alkotmányossági okból vizsgálható felül. Gazdálkodása célszerűségi okokból nem bírálható el. A törvényességi ellenőrzés keretében a Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal megvizsgálta a képviselőtestület 214/2000. kt számú határozatát, de jogszabálysértést nem állapított meg. Az önkormányzat a határozatai meghozatala előtt a Köot. szabályainak megfelelően intézkedett az érintettek véleményének kikéréséről valamennyi kérdésben, amelyben a törvény szerint e jogukat gyakorolhatják.
	A Bács-Kiskun Megyei Közgyűlés nevében a főjegyző véleményezte az önkormányzat 2000-2006. közötti közoktatási intézkedési tervét, és a konkrét átszervezés előterjesztését. Az önkormányzat által véleményezésre megküldött iratokban foglaltakkal szemben kifogást nem emelt, csak felhívta a figyelmet, hogy az oktatási-nevelési intézmények átszervezése nem okozhat aránytalanul súlyos terhet a tanulóknak és szüleiknek. A továbbiakban a vizsgálatban arra kerestem a választ, hogy az iskolák összevonása sértheti-e a tanulók tanuláshoz való jogát azáltal, hogy aránytalanul megnehezíti az iskolába eljutást. 
	Az önkormányzat válaszát a panaszban foglaltakkal összevetve megállapítottam, hogy nem okoz aránytalan terhet az önkormányzat azzal, hogy a jogutódként kijelölt iskola a tanulók egy része számára csak hosszabb gyaloglással közelíthető meg, mert az önkormányzat többi általános iskolája közül több is tudja fogadni a tanulókat, és néhány valóban könnyebben elérhető, mint a jogutód iskola. Az iskola helyétől körülbelül 600 méterre van egy másik iskola, amely gyalog is megközelíthető. Még ezt a távolságot sem kell megtenniük azoknak a tanulóknak, akik valamelyik szomszédos iskolához laknak közelebb. Nem hagyható figyelmen kívül az sem, hogy 200 méterre található egy egyházi iskola is, amely szintén várja a tanulókat.
	A tárgybeli iskola megszüntetésével egyébként az önkormányzat a legkevesebb tanulónak okoz iskolaváltással járó nehézséget.
	A művelődéshez való jog az alkotmányban biztosított alapjogok második generációjaként ismert jogok csoportjának része, olyan társadalmi konszenzuson alapuló érték, amely államcélként fogalmazódik meg. Az állam törvényekben vállalt feladatának ellátását - helyi szinten - az önkormányzatok közreműködésével valósítja meg azáltal, hogy biztosítja - többek között - az ingyenes és kötelező általános iskola igénybevételének lehetőségét.
	A vizsgálat szerint a szülőket továbbra is megilleti a szabad iskolaválasztás joga. E jogot azonban nem lehet kiterjesztően értelmezni, mert az nem biztosítja a gyermekeknek és szüleiknek azt, hogy a művelődéshez való alapjogra hivatkozással az ingyenes és kötelező általános iskola biztosításának sérelme nélkül, valamely intézmény változatlanul hagyását követeljék, ha azt a fenntartó megszüntetésre jelölte ki. Az érdekeltek jogszerűen igénylik, hogy a fenntartó a döntése előtt kérje ki az érdekképviseleti szerveik véleményét. A rendelkezésemre bocsátott dokumentumokból megállapítottam, hogy az önkormányzat a döntése előtt lehetőséget biztosított valamennyi érintettnek a véleménye kifejtésére. A törvény azonban nem biztosít vétójogot az érdekeltnek érveinek figyelmen kívül hagyása miatt.
	A rendelkezésemre álló iratok, és a kapott tájékoztatás alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat az eljárásában alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem okozott, ezért a vizsgálatot megszüntettem.

Budapest, 2001. március 9.

Gönczöl Katalin