OBH 6158/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos - idős szülei ügyében - beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mivel sérelmezte Mihályi Község Önkormányzatának a települési szilárd hulladék gyűjtésével, szállításával és annak díjával kapcsolatos szabályozást.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
	A panaszos azt sérelmezte, hogy a településen  a szilárd hulladék összegyűjtését végző Kft., szüleit 16.000 Ft - kamattal növelt  - szolgáltatási díj megfizetésére hívta fel, annak ellenére, hogy részükre szolgáltatást nem végeztek, mivel elszállítást igénylő hulladék nem keletkezett. A panaszos édesapja a Kft. kirendeltségén személyesen kívánta kiegyenlíteni a tartozást, ahol az előzetesen jelzett 16 ezer forint helyett 20 ezer forintot fizettettek vele.
Az ügy vizsgálata során az önkormányzat jegyzőjét arra kértem, hogy tájékoztasson a plusz 4 ezer követelés jogcíméről, valamint kértem a közszolgáltatással kapcsolatos rendelet megküldését.
Az önkormányzat válaszában közölte, hogy a plusz költség oka az, hogy a panaszos édesapja a behajtási eljárás során közölt, kamattal, eljárási költséggel növelt szolgáltatási díjon kívül a később keletkezett tartozást is rendezte, így összesen 20.750 Ft-ot fizetett a szolgáltatónak. 
Mihályi községben az egyes közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló törvény és a végrehajtási rendeletek alapján alkotott rendeletet az önkormányzat. A szolgáltatás igénybevétele kötelező, a szállítás heti egy alkalommal történik. Arra vonatkozóan, hogy a panaszos szüleinél nem keletkezik hulladék, a jegyző álláspontja szerint nem helytálló, tekintve, hogy a panaszos és annak leánya is rendszeresen a szülőknél (nagyszülőknél) tartózkodnak. A komposztálható vagy másodlagosan hasznosítható hulladékon kívül is keletkezik olyan hulladék, amelynek ártalmatlanítása helyileg csak a környezet veszélyeztetésével lehetséges, pl. csomagoló anyagok, ezért nem fogadható el, hogy a háztartásban szemét nem keletkezik.  A településen többen megszegik a háztartási szemét elszállításával kapcsolatos előírásokat. A kertek alatt vagy a kivezető utak menti árokba szórt hulladékok, zsákok azt bizonyítják, hogy aki nem veszi igénybe a szolgáltatást, más módon szabadul meg a keletkezett szeméttől, vagy ha azt elégeti saját és mások egészségét is veszélyezteti.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében .....: a  köztisztaság és településtisztaság biztosítása;...
10. § (1) A képviselő-testület hatásköréből nem ruházható át:
a) a rendeletalkotás;
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
95. § A Kormány:
a) a belügyminiszter közreműködésével, a fővárosi, megyei közigazgatási hivatal vezetője útján biztosítja a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzését;
98. § (2) A közigazgatási hivatal vezetője a fővárosban és a megyében
a) ellátja a helyi önkormányzatok, a helyi kisebbségi, valamint a kisebbségi települési önkormányzatok törvényességi ellenőrzését, a mérlegeléssel hozott önkormányzati döntésnek kizárólag a jogszerűségét vizsgálhatja;
(3) A közigazgatási hivatal vezetője törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja, hogy a helyi önkormányzat, a helyi kisebbségi, valamint kisebbségi települési önkormányzat
a) szervezete, működése, döntéshozatali eljárása,
b) döntései (rendelete, határozata),
c) bizottsága, részönkormányzata, polgármestere, főpolgármestere, megyei közgyűlés elnöke, társulása által hozott önkormányzati határozat megfelel-e a jogszabályoknak.
99. § (1) A közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében - határidő tűzésével - felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. Az érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a közigazgatási hivatal vezetőjét tájékoztatni.

•	1995. évi XLII. törvény az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről
2. § A helyi önkormányzat rendeletben állapítja meg:
e) az érintett közfeladattal összefüggő - jogszabályban nem rendezett - helyi önkormányzati hatósági feladatot, hatáskört és szabálysértést;

•	2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról
2. § (1) A törvény hatálya kiterjed
a) minden hulladékra;
(4) A hulladékgazdálkodással összefüggő, e törvényben nem szabályozott kérdésekben a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kt.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
3. § E törvény alkalmazásában
c) települési hulladék: a háztartásokból származó szilárd vagy folyékony hulladék, illetőleg a háztartási hulladékhoz hasonló jellegű és összetételű, azzal együtt kezelhető más hulladék;
m) gyűjtés: a hulladék rendezett összeszedése, válogatása a további kezelésre történő elszállítás érdekében;
A fogyasztó kötelezettségei
12. § (1) A fogyasztó köteles a szervezett hulladékbegyűjtést - ideértve a szelektív hulladékbegyűjtési rendszereket is - igénybe venni.
Az ingatlantulajdonos kötelezettségei
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
21. § (1) A települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
(2) Az ingatlantulajdonos a települési szilárd hulladékot - a települési önkormányzat, Budapesten a Fővárosi Önkormányzat (a továbbiakban együtt: települési önkormányzat) rendeletében (a továbbiakban: önkormányzati rendelet) meghatározott feltételek mellett -, az abban megjelölt hulladékbegyűjtő helyre vagy hulladékkezelő telepre külön engedély nélkül maga is elszállíthatja.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni;
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört;
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
A hulladékkezelési közszolgáltatási díj
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan,
a) a közszolgáltatás jellegét,
b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét,
c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit
külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni.

•	242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
(2) Indokolt költségnek és ráfordításnak minősül különösen a hulladékbegyűjtés, - szállítás és - ártalmatlanítás gyakorlásához szükséges, a hulladékártalmatlanító létesítmények, illetve a leeresztő helynek a közszolgáltatással kapcsolatos üzemeltetési és karbantartási költségei és ráfordításai, a környezetvédelmi kiadások és ráfordítások, valamint a közszolgáltatás körében működtetett létesítmények utógondozásának és monitorozásának a díjfizetési időszakra vetített költsége.
8. § (5) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja.

•	1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 
201. §-a  a következőket tartalmazza:
"(1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár. 
(2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné a szerződés megkötése időpontjában, feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja."
A Ptk. 226. §-a szerint 
"(1) Jogszabály meghatározhatja a szerződés egyes tartalmi elemeit és kimondhatja, hogy ezek a szerződésnek akkor is részei, ha a felek eltérően rendelkeznek.
(3) Hatósági ár megállapítására külön törvény szerint kerülhet sor."

•	Mihályi Község Önkormányzatának 5/1997. (V. 6.) számú rendelete a köztisztaságról és a szervezett köztisztasági szolgáltatás kötelező igénybevételéről.
11. § (1) A településen a szilárd hulladék rendszeres gyűjtésébe és kezelésébe bekapcsolt területen a szolgáltatás igénybevétele, valamint a szabványos tárolóedényzet használata kötelező.
12. § (1)  A települési szilárd hulladék elszállítása heti egyszeri alkalommal történik.
....     (6)  A települési szilárd hulladék gyűjtése szabványos kuka edényzetben történik. ... Ha az edényzetet a közszolgáltatást ellátó biztosítja, akkor  azért használati -  bérleti  - díjat számít fel.
13. § (4) A tulajdonos megtagadhatja a szolgáltatási díj megfizetését abban az esetben, ha a szolgáltató a kötelezettségének nem tesz eleget.
21. § (1) ... szabálysértést követ el és 10.000 Ft-ig terjedő pénzbírsággal sújtható, aki: 
....  k) a háztartási hulladékkal kapcsolatos közszolgáltatást nem veszi igénybe, ... 

Az érintet t alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való jog.
77. § (2) Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok a társadalom valamennyi szervezetére, minden állami szervre és állampolgárra egyaránt kötelezőek.

A vizsgálat megállapításai
	A települési szilárd hulladék összegyűjtése a hulladékgazdálkodásról szóló törvény 21. § (1) bekezdése szerint: a települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
E tevékenységet az önkormányzat megbízásából végző szervezet pedig értelemszerűen közszolgáltatást végző szervezetnek minősül, így tevékenységének vizsgálatára az Obtv. 16. § (1) bekezdése alapján az országgyűlési biztos hatásköre kiterjed.
Az önkormányzatok törvényességi ellenőrzése az önkormányzati törvény 98. § (2) és (3) bekezdései értelmében az illetékes megyei közigazgatási hivatal vezetőjének hatáskörébe tartozik. Az önkormányzati rendelet mint jogszabály, alkotmányosságának utólagos vizsgálatára pedig az Alkotmánybíróság jogosult.
Az önkormányzatok az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről és a későbbiekben megjelent hulladékgazdálkodási törvényekben foglalt felhatalmazás alapján nagyfokú önállósággal rendelkeznek a települési szilárd hulladék elszállítási díjának és a díjfizetés alapjának megállapítása során. Ez azonban nem jelenti azt, hogy az önkormányzatok önállósága és mérlegelési jogköre korlátlan. Az önkormányzati rendeleteknek ugyanis összhangban kell lenni az Alkotmányból fakadó követelményekkel. A települési szilárd hulladék közszolgáltatási szerződés keretében való elszállításának szabályozása során az önkormányzatok törvényi felhatalmazás alapján polgári jogi jogviszony elemeit állapítják meg, ezért tiszteletben kell tartaniuk a Polgári Törvénykönyv 1. § (1) bekezdéséből eredő azon követelményt, amely szerint az önkormányzatoknak a gazdasági szervezeteknek és az állampolgárok személyi viszonyait szabályozó jogszabályokat a törvénykönyvvel összhangban, arra figyelemmel kell értelmezni. [52/1998. (XI. 27.) AB határozat]
A szolgáltatás-ellenszolgáltatás egyenértékűségének tiszteletben tartása az önkormányzatokkal szemben is olyan alapvető követelmény, amelyet a szemétszállítási díj meghatározására irányuló rendeletalkotáskor sem hagyhatnak figyelmen kívül az önkormányzatok. [54/1998. (XI. 27.) AB határozat, 52/1998. (XI. 27.) AB határozat,  55/1998. (XI. 27.) AB határozat stb.]
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az igazi arányosságot az olyan tartalmú rendelkezés valósítja meg, amely a díjtétel megállapítását az elszállított szemét mennyiségéhez igazítja. [52/1998. (XI. 27.) AB határozat]
Lényeges követelmény, hogy a közszolgáltatás díja az általány jellegtől a ténylegesen ellátott szolgáltatás ellenértékéhez közelítsen, a jogalkotó az érintett csoportokhoz tartozók körülményeit megfelelő figyelemmel, körültekintéssel és méltányossággal értékelje. [43/1997. (VII. 1.) AB határozat]
A jóhiszeműség és a tisztesség elvének való megfelelés Ptk.-beli szabálya erősíti az önkormányzatokkal szemben azt a követelményt, hogy amikor a szemétszállítási díj meghatározásakor a díj összegét nem a tényleges szemét kibocsátáshoz, és az elszállított szemét mennyiségéhez, hanem az azt tükröző más mutatóhoz (pl. a szobák és más helyiségek száma, nagysága, a lakásban élő személyek száma, kiürített tartóedények száma, űrmérete stb.) kötik, fokozottan törekedjenek a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének megvalósítására.
Az Alkotmánybíróságnak a témára vonatkozó döntéseiben megfogalmazott követelmények megvalósítása különböző módszerekkel is lehetséges. A gyakorlatban több önkormányzat is alkalmaz az alkotmányos követelményeknek megfelelő megoldást.
A települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szabályairól szóló 242/2000. (XII. 23.) Kormányrendelet 5. §-a szerint a települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetni annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett. A rendelet 8. § (5) bekezdése szerint nem tagadhatja meg a közszolgáltatás megfizetését az, aki a települési hulladékkel kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állást igazolja. Az ismertetett jogszabályhelyek értelmében nem mentesülhet a díjfizetés alól az, aki a közszolgáltatást nem veszi igénybe. Az arányosság elvének rendeleti szabályozása azonban elengedhetetlen követelmény.
A panaszos azon kérelmét, melyben a szemétszállítási díj megfizetésének kötelezettségét vitatja, alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányában el kellett utasítani.
Az ügy vizsgálata során megállapítottam, hogy az önkormányzati rendelet alkalmazása alkotmányos visszásságokat eredményezhet. A rendelet ugyanis a települési szilárd hulladék elszállítása díjának megállapításakor átalánydíjat határozott meg, melynek alapja a kötelezően előírt 110 vagy 120 literes gyűjtőedény heti egyszeri ürítése. Az önkormányzati rendelet nem veszi figyelembe azt a körülményt, hogy különösen kisebb háztartásokban nem keletkezik heti 110 vagy 120 liter elszállítható hulladék, hanem annál esetleg jóval kevesebb. Ez a szabályozási mód a szolgáltatás - ellenszolgáltatás arányosságának Ptk.-beli követelményét sérti azoknak az esetében, akiknek a háztartásában csupán kéthetenként vagy még ritkábban gyűlik össze 110 vagy 120 liter elszállítható hulladék. A rendelet díjazási rendszere ezért nem tesz eleget annak az alkotmányos követelménynek, amely szerint díj alkalmazásánál az érintettek körülményeit megfelelő figyelemmel, körültekintéssel és méltányossággal kell értékelni, továbbá, hogy amennyiben a szemétszállítási díj összege nem a ténylegesen elszállított szemét mennyiségéhez igazodik, fokozottan kell törekedni a szolgáltatás- ellenszolgáltatás egyenértékűségének megvalósítására.
Az önkormányzati rendelet kimondja, hogy aki a rendelet előírásainak nem tesz eleget, és a szolgáltatást nem veszi igénybe, szabálysértést követ el. Ebből következően a díjfizetési kötelezettség nem teljesítése is szabálysértésnek minősül. Az Alkotmánybíróság a 19/1998. (V. 22.) AB határozatában úgy foglalt állást, hogy az önkormányzat részére az Alkotmány 44. § (1) bekezdés a) pontja és az önkormányzati törvény 16. § (1) bekezdése által biztosított rendeletalkotási jog nem jelenti azt, hogy a helyi önkormányzat bármely jogellenes magatartást szabálysértéssé nyilváníthat. A szabálysértés a közigazgatás ellenes magatartások, illetőleg az emberi együttélés szabályait sértő magatartások, az ún. kriminális cselekmények szankcionálására hivatott jogintézmény [63/1997. (XII. 11.) AB határozat]. A szabálysértés intézményének e rendeltetésével összeegyeztethetetlen az, hogy a jogalkotó - valamely közjogi védelmet igénylő közérdek nélkül - önmagában a polgári jogi szerződésből eredő kötelezettség nem teljesítését szabálysértéssé nyilvánítja. A közszolgáltatási szerződés tartalmára vonatkozó szabályokat közszolgáltatási törvény felhatalmazása alapján a Polgári Törvénykönyv keretei között a helyi önkormányzat is megállapíthat rendeletében, ezzel azonban a közszolgáltatási jogviszony nem lép ki a polgári jog keretei közül.  
A vizsgálat  során beszerzett információk alapján nem lehetett megállapítani, hogy a panaszos a több mint 20 ezer forint kifizetését követően a mai napig miért nem rendelkezik elszállító edénnyel, és ezt a tényt sem a szolgáltató, sem az önkormányzat nem értékelte olyan körülménynek, ami gyakorlatilag a szolgáltatás teljesítését akadályozza, nem feltétlenül a panaszosnak felróható okból. Ennek tisztázása érdekében az önkormányzat jegyzőjének intézkedése szükséges.
Az Alkotmány által meghatározott jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben alkotmányos visszásságot eredményez az a szabályozás, amely a díj megállapítása során nem veszi figyelembe az eltérő helyzetű lakosságcsoportok körülményeit és a ténylegesen elszállított szemét mennyiségét.
Azáltal, hogy az önkormányzat  a közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással nem arányosan állapította meg és nem törekedett az szolgáltatás-ellenszolgáltatás egyenértékűségének tiszteletben tartása elvének megvalósítására, az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljárással összefüggésben visszásságot okozott.
A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonságot sérti, ha az önkormányzat a közszolgáltatás igénybevételének megtagadását szabálysértéssé nyilvánítja.        

A j á n l á s
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem.
	Felkérem a Győr-Moson-Sopron Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy
-	törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja meg Mihályi Község Önkormányzatának a települési szilárd hulladék kezelésével kapcsolatos közszolgáltatás kötelező igénybevételének szabályairól szóló rendeletét, melynek során kezdeményezze, hogy az önkormányzat hozzon létre olyan díjrendszert, amely jobban figyelembe veszi az egyes eltérő körülmények közötti csoportok szemétkibocsátását és a díj jobban igazodik az elszállított szemét mennyiségéhez, valamint biztosítja a szolgáltatás-ellenszolgáltatás fokozottabb arányosságát; 
-	kezdeményezze a jogbiztonság követelménye figyelembevételével a helyi rendelet 12. §-ának (szabálysértés) a megfelelő módosítását.
-	az önkormányzat 1997-ben kiadott rendeletével kapcsolatban vizsgálja meg azt, hogy az mennyiben felel meg a 2000. évben megjelent hulladékgazdálkodási törvényben és a végrehajtási rendeletekben foglalt követelményeknek.

K e z d e m é n y e z é s
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő kezdeményezéssel élek.
	Felkérem Mihályi Község Önkormányzatának jegyzőjét annak tisztázására, hogy a panaszos a kifizetett szolgáltatási díj ellenében miért nem rendelkezik tárolóedénnyel. A kifizetett 20.750,-Ft díj bérleti díjat tartalmazott-e.
A tárolóedény biztosítása érdekében kérem a szükséges intézkedés megtételét (tárolóedény átvételéről, kiszállításáról vagy a saját tulajdonú tárolóedény feltételeiről való tájékoztatással).
	Kérem a Győr-Moson-Sopron Megyei  Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy az ajánlással kapcsolatos álláspontjáról, illetve a megtett intézkedésekről 60 napon belül értesíteni szíveskedjen. 
Kérem Mihályi Község Önkormányzatának jegyzőjét hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjáról, illetve a megtett intézkedésekről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen. 

Budapest, 2002. február 22.

Takács Albert