OBH 6084/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Tomolák Katalin

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben csekély mértékű visszásságot okoz, ha az eljáró államigazgatási szerv az ideiglenes gondnok szerződésben foglalt jognyilatkozatához az ideiglenes gondnokság alatt álló személy érdekének figyelembevételével nem járul hozzá, de határozatának indoklása nem megfelelő.
	A panaszos hivatalunkhoz intézett beadványában előadta, hogy adásvételi szerződést kötött V. Tibor ideiglenes gondnokkal az általa képviselt V.S.-né lakásának megvásárlására. Az ideiglenes gondnok ingatlan értékesítése tárgyában benyújtott kérelmét azonban a gyámhivatal elutasította, majd a határozat ellen benyújtott fellebbezésére a II. fokú hatóság az eljárását - a folyamatban lévő gondnokság alá helyezés iránti per befejezéséig - felfüggesztette.
Álláspontja szerint az illetékes gyámhivataltól kapott "félrevezető tájékoztatás miatt tetemes kár érte", ezért ügyében az országgyűlési biztos vizsgálatát kéri.
A rendelkezésemre álló iratok szerint a panaszos 1999. augusztus 3-án kötött ingatlan adásvételi szerződést a V.S.-né kizárólagos tulajdonában lévő Budapest, IX. ker., T. u.13/15. II. lph. II/8. szám alatti ingatlanra azzal a kikötéssel, hogy a szerződés érvényességének feltétele az illetékes gyámhivatal jogerős jóváhagyó határozata, tekintettel arra, hogy az ingatlan tulajdonosa ideiglenes gondnokság alatt állt. A panaszos a szerződés megkötésével egyidejűleg a jogügylet biztosítékaként az ideiglenes gondnoknak foglalót adott át. V. Tibor ideiglenes gondnoknak az adásvételi szerződés jóváhagyása iránt 1999. augusztus 12-én benyújtott kérelmét a Budapest Ferencvárosi Gyámhivatal a gondnokolt hozzájáruló nyilatkozatának hiánya miatt elutasította. Fellebbezésére a Fővárosi Gyámhivatal, mint II. fokú hatóság a gondnokság alá helyezés iránti per befejezéséig az eljárását felfüggesztette. V.S.-nét a bíróság nem helyezte gondnokság alá.
A fentiek alapján megállapítható, hogy az illetékes gyámhivatal az ideiglenes gondnokság alatt álló személy érdekeit figyelembe véve járt el akkor, amikor az ideiglenes gondnok adásvételi szerződésben foglalt jognyilatkozatához nem járult hozzá. Ugyanakkor határozatának indoklása nem volt megfelelő, mert az ideiglenes gondnok a jogügylet megkötésére eleve nem volt jogosult. A Ptké. 44. § (2) bekezdése kimondja, "Az ideiglenes gondnok jogköre a személyi ügyek intézésére és a vagyon felügyeletére terjed ki, a gyámhatóság előzetes hozzájárulásával azonban minden olyan intézkedést megtehet, amivel a gondnokolt személyt károsodástól óvja meg."
	Megállapítható tehát, hogy a gyámhivatal eljárása során azzal, hogy döntését nem megfelelően indokolta, az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben csekély mértékű visszásságot okozott. 
Tekintettel arra, hogy a hatóság a gondnokolt érdekeit szem előtt tartva járt el, ezért ajánlást nem teszek, azonban felhívom a gyámhivatal vezetőjének figyelmét arra, hogy a jövőben fokozottabban ügyeljen a döntések megfelelő indoklására, a pontos jogszabályi hivatkozásokra.

Budapest, 2001. április 14.

Gönczöl Katalin