OBH 6057/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	A panaszos a nemzeti és etnikai kisebbségi jogok országgyűlési biztosához intézett, majd hatáskör hiányában hozzám áttett beadványában szomszédja környezetszennyező tevékenységét sérelmezte. Előadta, hogy a szomszéd háztartási hulladékot, benne műanyagflakonokat éget. Az égés során keletkező egészségre ártalmas füst elárasztja lakása helyiségeit.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján az Alkotmány 70/D. § (1) bekezdésében deklarált lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érintettsége miatt vizsgálatot indítottam.
	Eljárásom során az 1993. évi LIX. törvény 18. § (2) bekezdése alapján az alábbi kérdések megválaszolására kértem Kerekegyháza Nagyközség Polgármesterét.
•	Mikor szerzett tudomást a polgármesteri hivatal a szomszéd tevékenységéről?
•	Milyen intézkedések történtek a polgármesteri hivatal, illetve - ha tudomása van róla - a Rendőrség részéről?
•	Vett-e részt más hatóság (ÁNTSZ, Környezetvédelmi Felügyelőség) az ügyben?
Kértem továbbá a polgármestert arra is, hogy válaszában a panasszal összefüggő egyéb lényeges körülményekre is térjen ki.

A megállapított tényállás
	A polgármesteri hivatalnak 2000. május 9-én jutott tudomására, hogy a panaszos szomszédja háztartási hulladékot éget. A szomszéd a jegyzői felszólítás ellenére sem hagyta abba a tevékenységet, ezért a polgármesteri hivatal ügyintézője rendőri közreműködést kért az égetés megszüntetése érdekében. A szomszéd a rendőr jelenlétében a tüzet eloltotta.
	A szomszéd hulladékégetését sérelmező bejelentés alapján indult ügyben a polgármesteri hivatal és a rendőrség járt el, egyéb hatóság abban nem vett részt.
	A panaszos és szomszédja között a jelen ügyben vizsgált égetést megelőzően több alkalommal adódott konfliktus. A panaszos a szomszéd állattartása, az árok egy részének betemetése, valamint az ablaka elé helyezett belátás-gátló fóliadarab elhelyezése miatt; míg a szomszéd a panaszos zongorázásából eredő zajt kifogásolva fordult a polgármesteri hivatalhoz. Probléma forrása a közös szennyvízakna is, melynek szippantási költségeiben az érintettek nem tudnak megállapodni.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A köztisztasággal és a települési szilárd hulladékkal összefüggő tevékenységekről szóló 1/1986. (II.21.) ÉVM-EüM együttes rendelet.
2. § (1) A köztisztaság megőrzésében mindenki köteles hathatósan közreműködni és a települési környezet (különösen a közterületek) szennyeződését, fertőzését eredményező tevékenységektől, illetőleg magatartástól tartózkodni.
3. § E rendelet alkalmazása szempontjából
d) települési szilárd hulladék: a háztartási hulladék (szemét) és az egyéb szilárd hulladék;
e) háztartási hulladék (szemét): a lakásokban, valamint a lakás, üdülés, pihenés céljára használt egyéb helyiségekben, valamint a lakók közös használatára szolgáló helyiségekben és területeken keletkezett szilárd hulladék, így pl. a salak (beleértve a központi fűtésből keletkezett salakot is), a rongy, a söpredék, hamu, korom, edény, eszköz, ablaküveg, papír, konyhai hulladék (ideértve a műanyag konzervdobozt, üveget, kisebb méretű bútordarabot), továbbá a kisebb mennyiségű falvakolatot, a kerti és gazdasági hulladék, falomb, nyesedék, valamint a lakásban folytatott kisipari tevékenység gyakorlásából keletkezett hulladék, ha a naponta keletkező mennyisége nem haladja meg a meghatározott szokásosnak minősülő mennyiséget;
f) egyéb szilárd hulladék: a lakásban és az emberi tartózkodásra szolgáló más helyiségekben felhalmozódott szilárd hulladék (nagyobb méretű berendezési tárgy, lom, bútor, ágybetét, háztartási berendezés és készülék stb.), valamint az azokhoz tartozó területeken, illetőleg a közterületeken keletkezett szilárd hulladék (szemét);
j) ártalmatlanítás: a települési szilárd hulladéknak a kijelölt lerakóhelyen, illetőleg létesítményben történő - hasznosítás nélküli - elhelyezése, rendezett lerakása vagy elégetése;
10. § (1) Települési szilárd hulladékot kizárólag a települési, fővárosban a fővárosi önkormányzat képviselőtestülete által a területi adottságok figyelembevételével e célra kijelölt, lehetőleg több települést (körzetet) kiszolgáló - a közegészségügyi, a vízügyi, a környezetvédelmi, az építésügyi és közlekedési hatósági előírásoknak megfelelően kialakított és üzemeltetett - lerakóhelyen (telepen), illetőleg létesítményben (a továbbiakban együtt: lerakóhely) szabad elhelyezni és ártalmatlanítani.

Az érintett alkotmányos jog
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	A lakást és a telket korábban egy házasságot felbontó bírósági ítéletet követően kényszerűségből megosztották. A volt feleség tulajdoni illetőségét eladta, ahol jelenleg a panaszolt szomszéd és családja él.
	A köztisztasággal és a települési szilárd hulladékkal összefüggő tevékenységekről szóló 1/1986. (II.21.) ÉVM-EüM együttes rendelet értelmében települési szilárd hulladék a háztartási hulladék és az egyéb szilárd hulladék. Települési szilárd hulladékot a hatósági előírásoknak megfelelően kialakított és üzemeltetett lerakóhelyen szabad ártalmatlanítani. Az ártalmatlanítás módja lehet a hulladék elhelyezése, rendezett lerakása, illetve égetése; a követelmény az, hogy a kijelölt lerakóhelyen, illetőleg létesítményben történjen.
	A panaszos szomszédja a háztartási hulladékát ingatlanán égette, vagyis az ártalmatlanítás a köztisztasággal kapcsolatos előírások megszegésével történt. A rendőri közreműködés eredményeképpen a hulladék égetésével a szomszéd felhagyott, a vizsgált eset óta újabb bejelentés nem érkezett, a hatóság képviselői a 2001. március 22-én tartott helyszíni szemle során szemét égetésére utaló körülményt nem észleltek.
	A polgármesteri hivatal jegyzője az égetést sérelmező állampolgári bejelentés alapján felszólította a szomszédot a tevékenység megszüntetésére. A felszólítás eredménytelensége miatt a jogellenes állapot megszüntetése végül rendőri közreműködéssel történt. A határozott hatósági fellépés a jövőre nézve is jogkövető magatartásra ösztönözte a szomszédot, hiszen újabb, a vizsgálthoz hasonló eset a rendelkezésemre álló adatok alapján nem történt. Ennek alapján a polgármesteri hivatal intézkedéseit megfelelőnek és hatékonynak tartom.
	A település polgármesterétől kapott tájékoztatásból megállapítható, hogy a panaszos és szomszédja között gyakoriak a konfliktusok. Nincs hatásköröm arra, hogy közreműködjek a felek közti, a rossz szomszédi viszonyból adódó konfliktushelyzetek megszüntetésében. Azt kellett vizsgálnom, hogy a polgármesteri hivatal az égetést sérelmező bejelentésre eljárt-e és megtette-e a szükséges intézkedéseket. A hatóság részéről elmaradt vagy megalapozatlan intézkedést nem észleltem, ezért nem állapítottam meg az Obtv-ben megjelölt és az országgyűlési biztos fellépését igénylő alkotmányos emberi jogokkal összefüggő visszásságot.
	Álláspontom szerint a felek leginkább egymás között, békés úton rendezhetik kapcsolatukat. A hatósági út igénybevétele nem jelenthet megoldást valamennyi felmerülő problémára. Az újabb konfliktushelyzetek kialakulásának megelőzése érdekében a jószomszédi viszony helyreállítása vagy legalább a kapcsolat normalizálása az egymás közvetlen közelében lakó felek elemi érdeke.

Budapest, 2001. július 5.

Lenkovics Barnabás