OBH 6041/2000. 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezte, hogy Elek Város Önkormányzata a belvízkárral kapcsolatos ügyében nem intézkedett, illetve azt, hogy a későbbiekben kérelmét elutasították.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogorvoslathoz, és a tulajdonhoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
	A panaszos azt sérelmezte, hogy belvízkára ellenére nem kapott támogatást. A településen - a panaszos elmondása szerint - olyan személyek is kaptak támogatást, akiknek több ingatlanuk van, akiknek a település magasabb pontján fekszik az ingatlanuk, és olyanok is akik a károsult ingatlanban 10 éve nem laknak. A belvízkár következtében panaszos ingatlanának egyik szobája válaszfalát  le kellett bontani, a kazánházban megrepedt az aljzatbeton, az állattartásra szolgáló melléképületet szintén elbontották, valamint súlyosan megrongálódott a kémény is. A panaszos a károsodás időpontjában munkanélküli volt, ezért nem volt anyagi lehetősége a helyreállításra, s csak minimális javítást tudott elvégezni. 2000. januárjában - a többi károsulttal együtt - azt kérte az önkormányzattól, hogy a központi támogatásból részesülhessen. A február hónapban kitűzött helyszíni szemlére azonban nem került sor. Személyes érdeklődésére tudomására hozták, hogy a panaszos utcájában a felmérés megtörtént, így csak május hónapban lesz lehetőség "pót-pót" kérelem benyújtására. A panaszos a kérelmet ekkor is beadta, de választ csak akkor kapott, amikor ezt a műszaki előadótól követelte. Ekkor helyszíni szemle következett, ami abból állt, hogy a panaszost megkérdezték, mennyi a kára. Másnap már megkapta az elutasító határozatot, mely szerint a panaszosnak belvíz okozta kára nincs. Az ügyben azt is furcsának tartja, hogy az önkormányzat a panaszos kertjében a belvíz elvezetésére árkot ásatott, mely szintén bizonyítja, hogy az érintett rész belvbíz által súlytott. 2000. augusztusában a panaszos ismét próbálkozott beadvánnyal fordulni az önkormányzathoz, azonban erre választ nem kapott.
Az önkormányzat megkeresésre arról tájékoztatott, hogy a panaszos (2000. január) arról tett bejelentést, hogy kertjében, melléképületében, disznó óljában áll a víz. Az önkormányzat erre vonatkozóan úgy nyilatkozott, hogy "ezzel a bejelentéssel nem tudtunk mit kezdeni", tekintve, hogy a katasztrófavédelem, csak lakóingatlanok káreseményeit fogadta. A panaszos ismételt beadványában azt közölte, hogy lakóingatlanában - válaszfal repedésből - keletkezett a kár. Ekkor került sor a helyszíni szemlére, ahol azt tapasztalták, hogy a panaszos a sérült válaszfalat lebontotta, így a kár nem volt megállapítható. Erről a jegyző a panaszost tájékoztatta. A panaszos harmadik kérelmével az illetékes bizottság érdemben nem foglalkozott, határozatot nem hozott, és a panaszos ügyét a képviselő-testület elé terjesztették. A testület a kérelmet megvizsgálta és megállapította, hogy a kárigény megalapozatlan, mivel az első bejelentés melléképületben keletkezett kárról, a második válaszfalban keletkezett kárról szólt, de a bontás miatt a kiváltó ok már volt megállapítható. A kérelmet a képviselő-testület elutasította.

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
Az elintézési határidő
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
A határozat alakja és tartalma
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
(2) Az ügyfél kérelmére indult eljárásban - jogszabályban meghatározott esetben - a kérelemnek helyt adó határozathoz fűződő jogkövetkezményeket kell alkalmazni akkor is, ha a közigazgatási szerv az előírt határidőn belül a kérelem teljesítését nem tagadta meg.
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését,
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,
c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta,
d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, hivatali beosztását és a közigazgatási szerv bélyegzőlenyomatát.
(2) Ellenérdekű ügyfél hiányában a kérelemnek helyt adó első fokú határozat, továbbá az egyezséget tartalmazó vagy jóváhagyó határozat indokolása és a kérelemnek helyt adó első fokú határozatban a jogorvoslatról való tájékoztatás is mellőzhető.
(3) A határozatot külön íven kell megszövegezni, illetőleg jegyzőkönyvbe kell foglalni, vagy az ügyiratra kell feljegyezni. Külön íven kell megszövegezni a határozatot, ha azt kézbesítés útján közlik, vagy ha az ügyfél kérelmére a kihirdetett határozatot neki megküldik.
(4) A jegyzőkönyvbe foglalt vagy az ügyiratra feljegyzett határozatban nem kell feltüntetni az (1) bekezdés a) és d) pontjában foglalt adatokat, ha azok az iratból kitűnnek.
(5) Jogszabály elrendelheti, hogy a közigazgatási szerv határozatát - beleértve az 50-53. §-ban foglaltakat is - az erre a célra rendszeresített okiraton adja ki, illetőleg lehetővé teheti, hogy elektronikus dokumentumba foglalja.
62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz.
(2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a fellebbezést a határozat közlésétől számított tizenöt napon belül lehet előterjeszteni.

9/1998. (I. 23.) Korm. rendelet a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatásának, a céljellegű decentralizált támogatásának igénybejelentési, döntéselőkészítési és elszámolási rendjéről, valamint a Magyar Államkincstár finanszírozási, elszámolási és ellenőrzési feladatairól.
34. § A helyi önkormányzat támogatást igényelhet - a 43. §-ban foglaltak kivételével - a területfejlesztési tanácstól az önkormányzati tulajdont sújtó, előre nem látható természeti vagy más károkból adódó (vis maior) esetek többletkiadásainak részbeni vagy teljes támogatására, a biztosításból vagy egyéb módon megtérülő károk figyelembevételével.
36. § (1) Különösen súlyos természeti vagy más, a település nagyobb részét érintő károk (pl. földrengés, árvíz, lakott területen belüli nagy kiterjedésű belvíz, tornádó, tűzvész, robbanás) mérséklésére a támogatás azonnali segítségnyújtásként előleg formájában is folyósítható a területfejlesztési tanács utólagos engedélyezésével, a tanács elnökének előzetes döntésével, elszámolási kötelezettséggel.
(2) Kivételes esetben a támogatás a lakosság egyszeri, rendkívüli szociális támogatására is kiterjedhet. A lakossági támogatás a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényben előírt eljárási szabályokkal egyezően az önkormányzati kötelezettségből eredő kiadások (átmeneti segély nyújtása a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került személyek részére az életveszély és a lakhatás elemi feltételeinek megteremtéséhez) részbeni vagy teljes megtérítését jelenti. A támogatás előleg formájában is folyósítható az (1) bekezdésben részletezett eljárás szerint.

Elek Város Önkormányzat 13/2000. (VII. 24.) rendelete  az 1999. november 22. és 2000. május 19. között kialakult belvíz miatt a személyi  tulajdonban  keletkezett károk  enyhítését szolgáló támogatási formákról.
3.§ (1) Támogatást igényelhetnek azon személyek, illetve családok, akinek állandó lakóhelyéül szolgáló lakóháza a jelzett időszakban kialakult belvíz okozta károk miatt lakhatatlanná, életveszélyessé vált, súlyosan vagy enyhe fokban károsodott, kárigényüket ezen időszak alatt  bejelentették és szociális, helyzetük alapján önerőből a lakhatás elemi feltételeit nem tudják biztosítani.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat megállapította, hogy a panaszos első ízben benyújtott kérelmére fél év múlva - tájékoztató levél formájában -  kapott  választ, mely eljárás nem felel meg az államigazgatási eljárás szabályainak, tekintettel arra, hogy az ügyben nem határozattal, indokolás nélkül és nem határidőben döntött az önkormányzat. 
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 4. §-ának (1) bekezdése rögzíti, hogy "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja." Az Áe. 15. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg." Az (5) bekezdés szerint "Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell." Az Áe. 16. § (3) bekezdése előírja "A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával." Az Áe. 26. §-ának (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le." A (4) bekezdés rögzíti, hogy "A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást." Az Áe. 27. § (2) bekezdése azt rendeli, hogy "A köztisztviselő köteles az ügyfelet meghallgatása előtt a szükséges tájékoztatással ellátni, továbbá jogaira és kötelességeire figyelmeztetni. A közigazgatási szerv az eljárás során gondoskodik arról, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt ne érje hátrány." Az Áe. 42. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy "A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz."
A vizsgált ügyben az lett volna a helyes eljárás, ha az önkormányzat  a panaszos legelső ízben benyújtott kérelmét határidőn belül határozattal elbírálja. Nem fogadható el az az önkormányzati válasz, hogy panaszos kérelmével nem  tudtak mit kezdeni, mert ez a felfogás nem felel meg az Áe. szabályainak.
Az alakszerű, és határidőben meghozott döntés alapján a panaszos azonnal reagálhatott volna, hogy valóban a válaszfalban keletkezett a kár, a belvíz okozta károsodás így a lakóépületét érinti, és ez alapján kéri a támogatást. A fél év múlva érkezett válaszlevél nem volt alkalmas arra, hogy a panaszos a jogaival éljen, és eséllyel pályázzon az állam által nyújtott támogatás biztosítására. Az sem elfogadható álláspont, hogy  a későbbiekben azért nem volt a kár megállapítható, mert nem lehetett tudni, hogy a panaszos milyen okból bontotta le a válaszfalat. Ez a kérdés az államigazgatási eljárásban egy műszaki szakvéleménnyel tisztázható lett volna. A tényállás felderítésének, az alakszerű határozat időben történő meghozatalának elmaradásával a panaszos ingatlantulajdonához kapcsolódó állami támogatás igénybevétele nem történhetett meg, és megalapozottan nem tisztázódott az a körülmény, hogy a válaszfal és a kémény megrongálódása mit jelentett a belvíz okozta kárral összefüggésben. A fél év múlva kapott válasz, illetve később a bontásra való hivatkozással történő elutasítás a panaszos számára nem volt elfogadható és nem volt meggyőző. 
A vizsgálatban megállapítottam, hogy Elek Város Önkormányzata a kártérítési igénybejelentés szabályszerű elbírálásának elmulasztásával a tulajdonhoz, a jogorvoslathoz, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz fűződő joggal, összefüggésben visszásságot okozott.
A panaszos azt is kifogásolta, hogy a településen nem volt egységes a vonatkozó jogszabályok alkalmazása, és olyan ingatlantulajdonosok is kaptak kárenyhítést, aki erre - álláspontja szerint - nem voltak jogosultak.
Tekintettel arra, hogy az önkormányzat a központi támogatás felosztásáról már a panasz benyújtásának időpontja előtt döntött, így a felhívott alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megállapításán túl nincs arra lehetőség, az országgyűlési biztos az egyedi ügyek teljes felülvizsgálatával egy quasi gazdasági ellenőrző tevékenységet végezzen, mert a károsultak a támogatásokat felhasználták, és ezekkel összefüggésben a településről más panasz nem érkezett. Az állampolgárok a kapott támogatásokból sorsuk jobbra fordulását remélték, ezért utólag, az elrendezett támogatások az állampolgári jogok országgyűlési biztosa részéről nem kérdőjelezhetők meg. Ennek megfelelően nem kezdeményezem az első ízben benyújtott, és tényleges helyszíni szemle, tehát a tényállás tisztázása nélkül hozott ügyben az elmaradt döntés pótlását, de felkérem az önkormányzatot, hogy amennyiben a lakáscélú támogatás, vagy a szociális ellátások forrásai bármilyen lehetőséget adnak a panaszos  támogatására, úgy segítsék az utólagos kárenyhítését.

Kezdeményezés
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 21. § (1) bekezdésében foglaltak alapján kérem Elek Város Önkormányzatának polgármesterét és jegyzőjét, hogy a kérelmek ügyében mindenkor határidőben és határozattal döntsenek, és erre hívják fel munkatársaik figyelmét is.
	Kérem Elek Város Önkormányzatának polgármesterét, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjáról 30 napon belül értesíteni szíveskedjen. 

Budapest, 2002. március 19.

Takács Albert