OBH 6015/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mivel sérelmezte Alsóörs Község Önkormányzatának a települési szilárd hulladék gyűjtésével, szállításával és annak díjával kapcsolatos szabályozást.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
	A panaszos Alsóörs településen egy 25 nm-es hétvégi faházzal rendelkezik, és felesége halálát követően csak évi másfél hónapot tölt az ingatlanban. A hasznosítással nem foglalkozik, és azt a jövőben sem kívánja kiadni. Az ott töltött idő alatt háztartást nem vezet, az ebédet kifőzdéből hordja. A nyaralás végén keletkezett kis mennyiségű szemetet Felsőörs területén lévő hulladéktárolóban adja le, 300 Ft ellenében. (Alsóörsön erre nincs lehetőség.) Számára az arányosan megállapított szemétszállítási díj lenne elfogadható, mivel álláspontja szerint esetében el nem végzett szolgáltatásért követelnek ellenszolgáltatást.
Az ügy vizsgálata során az önkormányzat jegyzője válaszában közölte, hogy községükben az épületállomány több mint 2/3-a nyaralóként funkcionál. A háztartási szemétszállítási  díjfizetés önkéntes teljesítését illetően az üdülőtulajdonosok részéről erős ellenállás tapasztalható, hivatkozva az építményadóra, az idegenforgalmi (vendég) adóra és nem veszik figyelembe a településen végzett számos beruházást. Az arányosság elve nem  jelentheti az üdülőtulajdonosok tényleges tartózkodási idejének figyelembevételét, minthogy a lakóépületek állandó lakos tulajdonosait sem lehetséges mentesíteni a háztartási hulladék különböző felhasználása, elégetése és más tényezők alapján. 

Az ügy jogszabályi háttere
•	1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében .....: a  köztisztaság és településtisztaság biztosítása;...
10. § (1) A képviselő-testület hatásköréből nem ruházható át:
a) a rendeletalkotás;
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
95. § A Kormány:
a) a belügyminiszter közreműködésével, a fővárosi, megyei közigazgatási hivatal vezetője útján biztosítja a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzését;
98. § (2) A közigazgatási hivatal vezetője a fővárosban és a megyében
a) ellátja a helyi önkormányzatok, a helyi kisebbségi, valamint a kisebbségi települési önkormányzatok törvényességi ellenőrzését, a mérlegeléssel hozott önkormányzati döntésnek kizárólag a jogszerűségét vizsgálhatja;
(3) A közigazgatási hivatal vezetője törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja, hogy a helyi önkormányzat, a helyi kisebbségi, valamint kisebbségi települési önkormányzat
a) szervezete, működése, döntéshozatali eljárása,
b) döntései (rendelete, határozata),
c) bizottsága, részönkormányzata, polgármestere, főpolgármestere, megyei közgyűlés elnöke, társulása által hozott önkormányzati határozat megfelel-e a jogszabályoknak.
99. § (1) A közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében - határidő tűzésével - felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. Az érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a közigazgatási hivatal vezetőjét tájékoztatni.

•	1995. évi XLII. törvény az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről
2. § A helyi önkormányzat rendeletben állapítja meg:
e) az érintett közfeladattal összefüggő - jogszabályban nem rendezett - helyi önkormányzati hatósági feladatot, hatáskört és szabálysértést;

•	2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról
2. § (1) A törvény hatálya kiterjed
a) minden hulladékra;
(4) A hulladékgazdálkodással összefüggő, e törvényben nem szabályozott kérdésekben a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kt.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
3. § E törvény alkalmazásában
c) települési hulladék: a háztartásokból származó szilárd vagy folyékony hulladék, illetőleg a háztartási hulladékhoz hasonló jellegű és összetételű, azzal együtt kezelhető más hulladék;
m) gyűjtés: a hulladék rendezett összeszedése, válogatása a további kezelésre történő elszállítás érdekében;
A fogyasztó kötelezettségei
12. § (1) A fogyasztó köteles a szervezett hulladékbegyűjtést - ideértve a szelektív hulladékbegyűjtési rendszereket is - igénybe venni.
Az ingatlantulajdonos kötelezettségei
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
21. § (1) A települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
(2) Az ingatlantulajdonos a települési szilárd hulladékot - a települési önkormányzat, Budapesten a Fővárosi Önkormányzat (a továbbiakban együtt: települési önkormányzat) rendeletében (a továbbiakban: önkormányzati rendelet) meghatározott feltételek mellett -, az abban megjelölt hulladékbegyűjtő helyre vagy hulladékkezelő telepre külön engedély nélkül maga is elszállíthatja.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni;
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört;
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
A hulladékkezelési közszolgáltatási díj
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan,
a) a közszolgáltatás jellegét,
b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét,
c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit
külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni.

•	242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
(2) Indokolt költségnek és ráfordításnak minősül különösen a hulladékbegyűjtés, - szállítás és - ártalmatlanítás gyakorlásához szükséges, a hulladékártalmatlanító létesítmények, illetve a leeresztő helynek a közszolgáltatással kapcsolatos üzemeltetési és karbantartási költségei és ráfordításai, a környezetvédelmi kiadások és ráfordítások, valamint a közszolgáltatás körében működtetett létesítmények utógondozásának és monitorozásának a díjfizetési időszakra vetített költsége.
8. § (5) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja.

•	1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 
201. §-a  a következőket tartalmazza:
"(1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár. 
(2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné a szerződés megkötése időpontjában, feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja."
A Ptk. 226. §-a szerint 
"(1) Jogszabály meghatározhatja a szerződés egyes tartalmi elemeit és kimondhatja, hogy ezek a szerződésnek akkor is részei, ha a felek eltérően rendelkeznek.
(3) Hatósági ár megállapítására külön törvény szerint kerülhet sor."

•	Alsóörs Község Önkormányzat 8/1999. (XI. 26.) Önk. rendelete a szervezett köztisztasági szolgáltatás kötelező igénybevételéről.
7. §  (1) A háztartási hulladékszállítás igénybevétele kötelező
 - lakóingatlan esetében egész évben,
 - üdülőingatlan és egyéb  emberi tartózkodásra is használt épület esetében áprilistól, októberig
(4) A szolgáltatásért fizetendő díj alapja a maximum 110 liter nagyságú edényzet ürítése, melynek
kihasználtsági foka a díjat nem befolyásolja.
8. § (1) A szolgáltató a háztartási hulladékot egész évben köteles heti egy alkalommal, míg május 15-től
 szeptember 15-ig heti két alkalommal elszállítani.
(2) A...szabványos edényzetet a közszolgáltatást végző szervezet igény esetén, térítés ellenében (eladás,
bérlet) köteles a szolgáltatást igénybevevő rendelkezésére bocsátani.
12. §  Aki a rendeletben meghatározott kötelezettségének szándékos vagy gondatlan magatartással nem tesz   
eleget szabálysértést követ el és a közszolgáltatás megfizetésén túl 30 ezer forintig terjedő összegű
pénzbírsággal sújtható.

•	Alsóörs Község Önkormányzat 18/2000. (XII. 28.) Önk. rendelete a szervezett köztisztasági szolgáltatás kötelező igénybevételéről szóló 8/199. (XI. 26.) Önk. rendelet módosításáról.
2. § A rendelet 8. § (1) bekezdése helyébe a következő rendelkezés lép:
A szolgáltató a háztartási hulladékot egész évben köteles heti egy alkalommal, míg július 1-től augusztus 31-ig heti két alkalommal elszállítani.
4. § A rendelet 11. § (2) bek. helyébe a következő rendelkezés lép: 
Az egyedül élő 65. év feletti állandó lakos a megállapított szemétszállításí díjból 50 % kedvezményben
részesül.
1. számú melléklet: 
Üdülőtulajdonosoknál április 15-től október 15-ig heti egyszeri, valamint július 1-től  október 15-ig heti kétszeri alkalommal történő ürítés figyelembe vételével összesen 32 alkalommal: 4128 Ft.

•	Alsóörs Község Önkormányzat 15/2001. (XII. 28.) Önk. rendelete a szervezett köztisztasági szolgáltatás kötelező igénybevételéről szóló, a 18/2000. (XII. 28.) Önk. rendelettel módosított 8/1999. (XI. 26.) Önk. rendelet módosításáról.
Melléklet: 
Üdülőtulajdonosoknál április 15-től október 15-ig heti egyszeri, valamint július 1-től augusztus 31-ig heti kétszeri alkalommal történő ürítés figyelembevételével összesen 35 alkalommal: 5075 Ft

Az érintet t alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való jog.
77. § (2) Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok a társadalom valamennyi szervezetére, minden állami szervre és állampolgárra egyaránt kötelezőek.

A vizsgálat megállapításai
	A települési szilárd hulladék összegyűjtése a hulladékgazdálkodásról szóló törvény 21. § (1) bekezdése szerint: a települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
E tevékenységet az önkormányzat megbízásából végző szervezet értelemszerűen közszolgáltatást végző szervezetnek minősül, így tevékenységének vizsgálatára az Obtv. 16. § (1) bekezdése alapján az országgyűlési biztos hatásköre kiterjed.
Az önkormányzatok törvényességi ellenőrzése az önkormányzati törvény 98. § (2) és (3) bekezdései értelmében az illetékes megyei közigazgatási hivatal vezetőjének hatáskörébe tartozik.
Az Alkotmánybíróság 9/2000. (III. 31.) AB határozatában foglalkozott az indítványozó azon beadványával, melyben az egyik települési  önkormányzatnak a települési szilárd hulladék összegyűjtésére, elszállítására és ártalommentes elhelyezésére irányuló kötelező közszolgáltatás ellátásáról szóló alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte. Álláspontja szerint a kifogásolt rendelet az Alkotmány 70/A. § (1) és (2) bekezdésében tiltott diszkriminációt valósított meg azáltal, hogy a szemétszállítási szolgáltatást igénybe nem vevő üdülőtulajdonost díjfizetésre kötelezte. Az indítványozó azt is sérelmezte, hogy az önkormányzati rendeletben foglalt szabályozás nincs tekintettel az ingatlant egyedül használó, idős tulajdonosok különös helyzetére.
Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította, hogy az önkormányzat a települési szilárd hulladék elszállítása, mint helyi közszolgáltatás megszervezése rendeleti szabályozásával törvényi kötelezettségének tett eleget és a kötelező közszolgáltatás ellátásáról szóló (későbbiekben hulladékgazdálkodási) törvény alapján írta elő e szolgáltatás kötelező igénybevételét. E döntése kialakításakor azonban az Alkotmánybíróság figyelemmel volt - a helyi köztisztasági rendeletek alkotmányossági vizsgálatakor kialakult - általános gyakorlatára is, miszerint e közszolgáltatás feltételei szabályozásánál alkotmányos követelmény az érintett csoporthoz tartozók körülményeinek "megfelelő figyelemmel, körültekintéssel és méltányossággal" történő értékelése. [54/1998. (XI. 27.) AB határozat, ABH 1998. 492, 495.]
Az önkormányzatok az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről és a későbbiekben megjelent hulladékgazdálkodási törvényekben foglalt felhatalmazás alapján nagyfokú önállósággal rendelkeznek a települési szilárd hulladék elszállítási díjának és a díjfizetés alapjának megállapítása során. Ez azonban nem jelenti azt, hogy az önkormányzatok önállósága és mérlegelési jogköre korlátlan. Az önkormányzati rendeleteknek ugyanis összhangban kell lenni az Alkotmányból fakadó követelményekkel.
	A települési szilárd hulladék közszolgáltatási szerződés keretében való elszállításának szabályozása során az önkormányzatok törvényi felhatalmazás alapján polgári jogi jogviszony elemeit állapítják meg, ezért tiszteletben kell tartaniuk a Polgári Törvénykönyv 1. § (1) bekezdéséből eredő azon követelményt, amely szerint az önkormányzatoknak a gazdasági szervezeteknek és az állampolgárok személyi viszonyait szabályozó jogszabályokat a törvénykönyvvel összhangban, arra figyelemmel kell értelmezni. [52/1998. (XI. 27.) AB határozat]
A szolgáltatás-ellenszolgáltatás egyenértékűségének tiszteletben tartása az önkormányzatokkal szemben is olyan alapvető követelmény, amelyet a szemétszállítási díj meghatározására irányuló rendeletalkotáskor sem hagyhatnak figyelmen kívül az önkormányzatok. [54/1998. (XI. 27.) AB határozat, 52/1998. (XI. 27.) AB határozat,  55/1998. (XI. 27.) AB határozat stb.]
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az igazi arányosságot az olyan tartalmú rendelkezés valósítja meg, amely a díjtétel megállapítását az elszállított szemét mennyiségéhez igazítja. [52/1998. (XI. 27.) AB határozat]
Lényeges követelmény, hogy a közszolgáltatás díja az általány jellegtől a ténylegesen ellátott szolgáltatás ellenértékéhez közelítsen, a jogalkotó az érintett csoportokhoz tartozók körülményeit megfelelő figyelemmel, körültekintéssel és méltányossággal értékelje. [43/1997. (VII. 1.) AB határozat]
A jóhiszeműség és a tisztesség elvének való megfelelés Polgári Törvénykönyven meghatározott szabálya erősíti az önkormányzatokkal szemben azt a követelményt, hogy amikor a szemétszállítási díj meghatározásakor a díj összegét nem a tényleges szemét kibocsátáshoz, és az elszállított szemét mennyiségéhez, hanem az azt tükröző más mutatóhoz (pl. a szobák és más helyiségek száma, nagysága, a lakásban élő személyek száma, kiürített tartóedények száma, űrmérete stb.) kötik, fokozottan törekedjenek a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének megvalósítására.
Az Alkotmánybíróságnak a témára vonatkozó döntéseiben megfogalmazott követelmények megvalósítása különböző módszerekkel is lehetséges. A gyakorlatban több önkormányzat is alkalmaz az alkotmányos követelményeknek megfelelő megoldást. Budapest területén például az eltérő ingatlanhasználat, illetve a különböző élethelyzetekből adódó időszakos használat kezelésére mód van a szolgáltatás szüneteltetésére.
(Szüneteltethető a komplex helyi közszolgáltatás kötelező igénybevétele azokon az ingatlanokon, amelyeken legalább 30 napig senki sem tartózkodik, s emiatt azokon hulladék nem keletkezik.
A közszolgáltatás igénybevételének szünetelésére vonatkozó igényét a tulajdonos a szünetelés kívánt kezdő időpontja előtt, azt legalább 30 nappal megelőzően írásban köteles bejelenteni a szolgáltatónak.
Ha a szüneteltetés meghatározott feltételeiben változás következik be, a tulajdonos a szolgáltatónak haladéktalanul írásban köteles azt bejelenteni.
Amennyiben a szüneteltetés ideje alatt a komplex helyi közszolgáltatás körébe tartozó hulladék kerül kihelyezésre, úgy - a tulajdonos egyidejű értesítése mellett - a szolgáltató a hulladékot köteles elszállítani, a hulladék mennyiségének megfelelő  díj felszámítása mellett.)
Ilyen szabályozás mellett a panaszosnak módja lenne az üdülési szokásának megfelelő időpontokon túl kérni a szolgáltatás szüneteltetést. 
A települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szabályairól szóló 242/2000. (XII. 23.) Kormányrendelet 5. §-a szerint a települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetni annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett. A rendelet 8. § (5) bekezdése szerint nem tagadhatja meg a közszolgáltatás megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állást igazolja. Az ismertetett jogszabályhelyek értelmében nem mentesülhet a díjfizetés alól az, aki a közszolgáltatást nem veszi igénybe. Az arányosság elvének rendeleti szabályozása azonban elengedhetetlen követelmény.
A panaszos azon kérelmét, melyben a szemétszállítási díj megfizetésének kötelezettségét vitatja, alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányában el kellett utasítani.
Az ügy vizsgálata során megállapítottam, hogy az önkormányzati rendelet alkalmazása alkotmányos visszásságokat eredményezhet. A rendelet ugyanis a települési szilárd hulladék elszállítása díjának megállapításakor átalánydíjat határozott meg, melynek alapja a kötelezően előírt 110 liter űrmértékű gyűjtőedény heti egyszeri, illetve kétszeri ürítése. Az önkormányzati rendelet nem veszi figyelembe azt a körülményt, hogy különösen kisebb háztartásokban nem keletkezik heti 110 vagy heti 220 liter elszállítható hulladék, hanem annál esetleg jóval kevesebb. Ez a szabályozási mód a szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányosságának a Polgári Törvénykönyvben meghatározott követelményét sérti azoknak az esetében, akiknek a háztartásában csupán kéthetenként vagy még ritkábban gyűlik össze 110 (220) liter elszállítható hulladék. A rendelet díjazási rendszere ezért nem tesz eleget annak az alkotmányos követelménynek, amely szerint díj alkalmazásánál az érintettek körülményeit megfelelő figyelemmel, körültekintéssel és méltányossággal kell értékelni, továbbá, hogy amennyiben a szemétszállítási díj összege nem a ténylegesen elszállított szemét mennyiségéhez igazodik, fokozottan kell törekedni a szolgáltatás-ellenszolgáltatás egyenértékűségének megvalósítására.
Az önkormányzati rendelet kimondja, hogy aki a rendeletben meghatározott kötelezettségének  nem tesz eleget szabálysértést követ el. Ebből következően a díjfizetési kötelezettség nem teljesítése is szabálysértésnek minősül. Az Alkotmánybíróság a 19/1998. (V. 22.) AB határozatában úgy foglalt állást, hogy az önkormányzat részére az Alkotmány 44. § (1) bekezdés a) pontja és az önkormányzati törvény 16. § (1) bekezdése által biztosított rendeletalkotási jog nem jelenti azt, hogy a helyi önkormányzat bármely jogellenes magatartást szabálysértéssé nyilváníthat. A szabálysértés a közigazgatás ellenes magatartások, illetőleg az emberi együttélés szabályait sértő magatartások, az ún. kriminális cselekmények szankcionálására hivatott jogintézmény [63/1997. (XII. 11.) AB határozat]. A szabálysértés intézményének e rendeltetésével összeegyeztethetetlen az, hogy a jogalkotó - valamely közjogi védelmet igénylő közérdek nélkül - önmagában a polgári jogi szerződésből eredő kötelezettség nem teljesítését szabálysértéssé nyilvánítja. A közszolgáltatási szerződés tartalmára vonatkozó szabályokat közszolgáltatási törvény felhatalmazása alapján a Polgári Törvénykönyv keretei között a helyi önkormányzat is megállapíthat rendeletében, ezzel azonban a közszolgáltatási jogviszony nem lép ki a polgári jog keretei közül.
A panaszos állítása szerint a szállítási nyilvántartásban nem szerepel, elképzelhetően megfelelő mérőedénnyel nem rendelkezik, és ezért ténylegesen az ingatlanból még szemétszállítás nem történt. Ez gyakorlatilag a szolgáltatás teljesítését akadályozza, nem feltétlenül a panaszosnak felróható okból. A körülmények tisztázása érdekében az önkormányzat jegyzőjének intézkedése szükséges, tehát annak megvizsgálása, hogy a panaszos rendelkezik-e szállítóedénnyel, és ha nem ennek mi az oka. Ennek megfelelően kell azt is megállapítani, hogy a panaszost pontosan milyen fizetési kötelezettség terheli.
Az Alkotmány által meghatározott jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével és a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben alkotmányos visszásságot eredményez az a szabályozás, amely a díj megállapítása során nem veszi figyelembe az eltérő helyzetű lakosságcsoportok körülményeit és a ténylegesen elszállított szemét mennyiségét.
Azáltal, hogy az önkormányzat  a közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással nem arányosan állapította meg és nem törekedett az szolgáltatás-ellenszolgáltatás egyenértékűségének tiszteletben tartása elvének megvalósítására, az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljárással összefüggésben visszásságot okozott.
A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonságot sérti, ha az önkormányzat a közszolgáltatás igénybevételének megtagadását szabálysértéssé nyilvánítja.

A j á n l á s

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem.

Felkérem a Veszprém Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy

-	törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja meg Alsóörs Község Önkormányzatának a szervezett köztisztasági szolgáltatás kötelező igénybevételéről szóló rendeletét, melynek során kezdeményezze, hogy az önkormányzat hozzon létre olyan díjrendszert, amely jobban figyelembe veszi az egyes eltérő körülmények közötti csoportok szemétkibocsátását és a díj jobban igazodik az elszállított szemét mennyiségéhez, valamint biztosítja a szolgáltatás-ellenszolgáltatás fokozottabb arányosságát; 
-	egyetértése esetén kezdeményezze a jogbiztonság követelménye figyelembevételével a helyi rendelet 12. §-ának (szabálysértés) a megfelelő módosítását.

K e z d e m é n y e z é s
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő kezdeményezéssel élek.
	Felkérem Alsóörs Község Önkormányzatának jegyzőjét annak tisztázására, hogy a panaszos esetében vizsgálja meg a tárolóedény rendelkezésre bocsátását, ennek esetleges hiányát, okát, és ennek tükrében a korábbi időszakra vonatkozó szolgáltatási díj összegét.
	Kérem a Veszprém Megyei  Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy az ajánlással kapcsolatos álláspontjáról, illetve a megtett intézkedésekről 60 napon belül értesíteni szíveskedjen. 
	Kérem Alsóörs Község Önkormányzatának jegyzőjét hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjáról, illetve a megtett intézkedésekről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen. 

Budapest, 2002. február 25.

Takács Albert