OBH 5982/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezte, hogy személyes meghallgatást kérő beadványára a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat Közgyűlésének elnökétől nem kapott választ.
	A vizsgálat az Alkotmányban deklarált panaszhoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult, melynek során tájékoztatást kértem az Közgyűlés elnökétől.

A megállapított tényállás
	A panaszos sérelmezte, hogy az 1999. május 18-án kelt és ajánlott küldeményként továbbított kérelme ellenére a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közgyűlés elnöke nem biztosította számára a személyes meghallgatást. Beadványában nem jelezte, hogy milyen témában kérte az elnöktől a személyes meghallgatást, ezért a panaszostól az előkészítő eljárásban azt kértem, hogy az ügyre vonatkozó dokumentumait a panaszirodánkon biztosított megbeszélés időpontjára hozza magával. A panaszos ezen a megbeszélésen elmondta, hogy Bodrogkisfalud határában lévő Árpád-kori rom feltárása ügyében szerette volna a Közgyűlés elnökének segítségét kérni. Az 1999. május 18-ai levelére azonban semmilyen visszajelzést nem kapott.
	A Közgyűlés elnöke megkeresésemre közölte, hogy a Bodrogkisfalud határában található várrom feltárásával kapcsolatban a helyi önkormányzat kérésére a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat fenntartásában működő Herman Ottó Múzeum Megyei Múzeumi Igazgatóság a helyszínen tájékozódott, és a következőket állapította meg.
"A vár nem Kisfaludon, hanem Bodrogszegiben van és semmiféle szakmai szempont nem indokolja a feltárást. A szegi vár a tatárjárás után épült, és Károly Róbert idején feltehetően a belviszályok során pusztult el. A Múzeum régészeti adattára számára Novák Gyula és Sándorffy György elkészítette a vár szintvonalas felmérését. Ez a vár is azoknak a tatárjárás után épült középnemesi birtokban lévő váraknak a sorába tartozik, melyekhez hasonló vár feltárása jelenleg is folyik a megye területén (Kelemér-Mohosvár). A múzeum szükségesnek látja az 1997. évi CXL törvény azon rendelkezésének betartását, amely előírja, hogy a régészti lelőhelyeket lehetőség szerint eredeti helyükön és eredeti állapotukban (a föld alatt) őrizzük meg. Véleményünk szerint a szegi vár feltárása csak akkor kezdhető meg, ha a hasonló témában folyó kutatás - Kelemér-Mohosvár - feltárása teljes egészében lezárult."
A Közgyűlés elnöke válaszában közölte, hogy a témában illetékes szakemberek álláspontjával egyetért, és erről tájékoztatta a panaszost is. A levélről másolatot nem tud biztosítani, mivel az nem lelhető fel az irattárban.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1977. évi I. törvény a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról, egységes szerkezetben a végrehajtására kiadott 11/1977. (III. 30.) MT rendelettel
Tv. 10. § (1) A közérdekű bejelentések és javaslatok vizsgálatában és elintézésében eljáró és közreműködő szervek kötelesek az ügy érdemi vizsgálása érdekében haladéktalanul megtenni a szükséges intézkedést.
(2) A közérdekű bejelentéseket, illetőleg javaslatokat általában harminc napon belül el kell bírálni.
(3) Ha a vizsgálat előreláthatólag hosszabb ideig tart, erről a bejelentőt (javaslattevőt) harminc napon belül tájékoztatni kell, az elintézés várható időpontjának közlésével.

Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy az érintett megyei önkormányzat elnöke, illetve a megyei önkormányzat hivatala nem tudott olyan dokumentumot csatolni amely bizonyította volna, hogy az ügyben mindenben úgy jártak el, ahogy azt az ügyiratkezelés szabályai  megkövetelik. A vizsgálatban csak arra hivatkozott, hogy az önkormányzat válaszleve az irattárban nem lelhető fel. Az ügynek az iktatás szabályai szerint - az irattározás előtt - ügyszámot kellett volna adni, és ezt követően az ügyirat mozgása nyomon követhető. Az önkormányzat az iktatás időpontjáról nem adott tájékoztatást, így megállapítható, hogy a panaszos közlése szerint ajánlott levélküldemény - feltehetően - iktatásra sem került. Az irattári másodpéldány ugyancsak nem lelhető fel.
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzatnak a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló 1977. évi I. törvény rendelkezései alapján kellett volna eljárnia. A közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló törvény az eljárási határidő szempontjából nem ad olyan szigorú szabályokat mint az államigazgatási eljárásról szóló törvény, ugyanakkor az általánosnak tekintett harminc napos határidőre vonatkozó rendelkezés alóli kivételek - hasonlóan az államigazgatási eljárás rendelkezéseihez - garanciális jelentőségűek. Ha a közérdekű bejelentés vizsgálata előreláthatólag hosszabb ideig tart, erről a panaszost harminc napon belül tájékoztatni kell, az elintézés várható időpontjának közlésével. A panasz, bejelentés címzettje tehát köteles azt vagy érdemben elbírálni, vagy az érdemi elbírálásra jogosult szerv kilétének meghatározása után a beadványt áttenni.
	A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 64. §-a a következő rendelkezést tartalmazza: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé." Az idézett rendelkezés nem értelmezhető úgy, hogy kizárólag az érintett szervhez lehet a panaszt előterjeszteni. Az ügy érdemi elintézéséhez való jogot a panaszt fogadó hatóságnak minden lehetséges eszközzel érvényesíteni kell. 
A fent kifejtettek alapján megállapítottam, hogy a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat, illetve az önkormányzat hivatala a panaszhoz való alkotmányos jogokkal kapcsolatosan visszásságot okozott akkor, amikor a hozzá érkező beadvány megválaszolásáról nem intézkedett. A válasz elmaradása a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével kapcsolatban is visszásságot okozott. A jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság.  A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják.

Kezdeményezés
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felhívom a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Önkormányzat Közgyűlése elnökének figyelmét a hasonló esetek jövőbeni elkerülésére és a feltárt alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok kiküszöbölésére. Kérem, hogy az önkormányzat hivatalában az eljárási, iktatási, ügyiratkezelési, irattározási szabályok mindenkori betartására és ennek ellenőrzésére fordítsanak fokozottabb figyelmet.
Felkérem a Közgyűlés elnökét, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjáról, illetve a megtett  intézkedésekről 30 napon belül értesíteni szíveskedjék. 

Budapest, 2001. augusztus 17.

Takács Albert