OBH 5937/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában sérelmezte, hogy birtokháborítás megszüntetése iránt benyújtott kérelmét az Erdőkertes Község Önkormányzata (önkormányzat) Polgármesteri Hivatalának jegyzője (jegyző) határozattal érdemben nem bírálta el.
	A beadvány alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.), a tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § (1) bek.), valamint a jogorvoslathoz való jog (Alk. 57. § (5) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el.
	Tájékoztatás és iratok megküldése céljából megkerestem a jegyzőt, s meghallgattam panaszost.

Megállapított tényállás
	A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítottam, hogy az erdőkertesi 1005. helyrajzi számú 1079 m2 térmértékű, egyébként osztatlan közös tulajdonban lévő házasingatlan 576/1080. részben panaszos leányának tulajdonát képezi, mely ingatlanhányadra panaszost holtig tartó haszonélvezeti jog illeti meg. Az ingatlan egészéhez viszonyított további 504/1080. része panaszos leánya tulajdonostársának (társtulajdonos) tulajdonában áll, akivel szemben panaszos birtokvédelmi eljárást kezdeményezett a jegyzőnél, mint írja: "2000. év június 4-én".
	Panaszos az önkormányzat mezőgazdasági osztályához címzett és 2000. június 5-én kelt kérelmében egyebek mellett rögzítette, hogy a már említett ingatlanon van egy kút, amit szomszédjával közösen használ, s e kútból való vízvétel alkalmával 2000. május 25. napján este 8 óra tájban a társtulajdonos "pitbull" kutyája panaszost haszonélvezetében lévő ingatlanhányadon megtámadta, s mint írja "Csak egy véletlen mozdulatnak köszönhetem, hogy nem harapta el a torkomat". Panaszos állítása szerint a társtulajdonos nem tett semmit azért, hogy panaszos a kertjében lévő növényzetet öntözhesse, sőt mint állítja "Köztudott, hogy két hónapja számottevő eső nem hullott, szomszédom kihasználva ezt a nehéz időszakot, készítette fel pitbullját a támadásra", illetve szomszédja nemcsak a ..."a kutyájával támad, hanem a kerítésemet két esetben súlyosan megrongálta".
	2000. július 3. napján panaszos ismételten beadvánnyal fordult az önkormányzathoz, melyben sérelmezte, hogy az ingatlan társtulajdonosa felöli telekhatárán lévő szőlőlugasát, az alma fáját, valamint egyéb növényzetét vegyszerrel leégették, kerítését megrongálták, kútját olajszármazékkal beszennyezték, telkét munkavállalói kölcsönnel megterhelték. Kéri az önkormányzat segítségét és engedélyét, hogy telkét a földhivatallal felméretethesse és leválaszthassa.
	Panaszos 2000. július 17-én kelt beadványában egyebek mellett korábbi beadványaiban foglalt kérelme tárgyában való döntést és kútja vegyszermentesítésének a társtulajdonos számlájára való elrendelését kéri.
	2000. augusztus 28-án kelt beadványában panaszos állítja, hogy a társtulajdonos a homokot gépzsírral, fáradt olajjal, valamint egyéb vegyszerekkel összekeverve taliga számra a közös kút mélyére juttatta, feltételezi, hogy "a közös kútba nagy mennyiségű arzén és cián vegyületek is kerültek, ezért helyszíni szemle megtartását és a kút fertőtlenítésének elrendelését kéri.
	Az önkormányzathoz intézett és 2000. november 7-én kelt beadványában panaszos sérelmezte, hogy birtokháborítási ügyében "5 hónap elteltével sem született .... érdemben határozat" s indítványozta a társtulajdonos önkormányzathoz való idézését a célból, hogy a tulajdonostárs írjon alá egy olyan szándéknyilatkozatot, amelyben a kút mögött meglévő kerítést véglegesnek ismeri el, a kerítés mögötti kút használatáról lemond, s tartózkodik a jövőben panaszos ellen irányuló mindenféle birtokháborító cselekménytől.
	Az Országgyűlési Biztosa Hivatala vezetőjének megkeresésére a jegyző azt a tájékoztatást adta, hogy az ügy előzményeit megvizsgálva megállapította, hogy a helyszínelést követően panaszost írásban többször is tájékoztatták, azonban a kérelmet határozattal nem bírálták el, s az eljárást nem szüntették meg. A mulasztást elkövető ügyintéző munkaviszonya az önkormányzat polgármesteri hivatalával megszűnt, ezért a mulasztást elkövető köztisztviselő ellen fegyelmi eljárást nem áll módjában kezdeményezni. Egyébként panaszos kútjának vize minőségének az ÁNTSZ által való ellenőrzését az önkormányzat saját költségére megrendelte, s az ügy tanulságainak levonása után az indokolatlan levelezgetések helyett a jövőben a hasonló ügyek "... szakszerű, korrekt döntésekkel való lezárását tervezi".

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése rögzíti, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
Az Alkotmány 57. § (5) bekezdése úgy szól, hogy "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja."
A polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (Ptk.) 188. § (1) bekezdése kimondja, hogy: "Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg."
A (2) bekezdése úgy szól, hogy: "A birtokost a birtokvédelem mindenkivel szemben megilleti, annak a kivételével, akitől a birtokot tilos önhatalommal szerezte meg."
A Ptk. 191. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy "Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését."
A (4) bekezdés úgy szól, hogy "A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani."
A Ptk. 192. § (1) bekezdése értelmében "Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását."
A (2) bekezdés előírásai szerint "A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás."
A Ptk. hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű rendelet (Ptké.) 26. § (1) bekezdése szerint: "A birtokvita eldöntésére a községi, városi, fővárosi kerületi jegyző (a továbbiakban: jegyző) illetékes."
A Ptké. 29. §-a úgy szól, hogy: "Amennyiben a Ptk. vagy ez a törvényerejű rendelet eltérően nem rendelkezik, a jegyző előtti eljárásra az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény, a bíróság előtti eljárásra pedig a polgári perrendtartás rendelkezéseit kell alkalmazni."
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 4. §-ának (1) bekezdése rögzíti, hogy "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja."
Az Áe. 15. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
Az Áe. 26. §-ának (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le."
A (4) bekezdés rögzíti, hogy "A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást."
Az Áe. 37. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "Ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, a közigazgatási szerv az eljárást felfüggeszti. Ha a más szerv előtti eljárás megindítására az ügyfél jogosult, erre megfelelő határidő kitűzése mellett fel kell hívni. Ha az ügyfél a felhívásnak nem tesz eleget, a közigazgatási szerv az eljárást megszünteti, vagy a rendelkezésre álló adatok alapján dönt."
Az Áe. 42. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy "A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz."

A hivatkozott jogszabályok alapján annak a kérdésnek az eldöntésére, hogy a kialakult állapot birtokháborításnak minősül-e, a Ptk. alapján a jegyző, illetve a bíróság jogosult. Álláspontom szerint panaszos által sérelmezett "társtulajdonosi" magatartás alkalmas lehet arra, hogy panaszost ingatlana békés birtoklásában zavarja.
	A vizsgálat rámutat, hogy az Alkotmánybíróság 72/1995. (XII.15.) AB számú határozatának indokolásában elvi éllel szögezte le: "Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az ügyfélnek ugyanakkor alapvető érdeke fűződik e döntés mielőbbi meghozatalához."
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy az Áe. már hivatkozott szabályai szerint a tényállás teljes feltárását, valamint az ügyintézési határidőben a határozat meghozatalát, az eljáró ügyintéző elmulasztotta, mely panaszos jogállamiságból fakadó jogbiztonsághoz való jogának sérelmét eredményezte. Ugyanakkor ez az eljárás sérti panaszos jogorvoslathoz való jogát is azáltal, hogy a határozathozatali kötelezettség elmulasztása miatt panaszos jogorvoslathoz való jogát nem gyakorolhatja.
	Tekintettel arra, hogy a mulasztást elkövető köztisztviselő munkaviszonya az önkormányzat polgármesteri hivatalával már megszűnt, ezért fegyelmi felelősségre vonására irányuló eljárást ellene nem kezdeményezhetek. 

Kezdeményezés 
	A megjelölt alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében - az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1)-(3) bekezdésére való hivatkozással - kezdeményezem a jegyzőnél, hogy haladéktalanul intézkedjék panaszos kérelmének határozattal történő elbírálására, s hogy hívja fel munkatársai és a vezetőtársai figyelmét az ügyintézési határidők betartására, s hogy fordítson kiemelt figyelmet a határidők betartásának ellenőrzésére. Kérem, hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított álláspontjáról, tervezett vagy megtett intézkedéséről - kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül - írásban tájékoztatni szíveskedjék. 
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint Erdőkertes Község Önkormányzatának - jegyzőjét -, illetve polgármesterét is tájékoztattam.

Budapest, 2001. május 16.

Gönczöl Katalin