OBH 5935/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gál Attila

A vizsgálat megindulása
	A panaszos a Hora Erdőbirtokossági Társulat nevében ugyanabban az ügyben második alkalommal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához.
Mindkét alkalommal lényegében azonos sérelmet panaszolt, azt, hogy az I. Á.  elleni feljelentésük nem vezetett eredményre, az Egri Rendőrkapitányság és az Egri Városi Ügyészség az I. Á.  ellen  indított nyomozást megszüntette.
	A panaszos mint az erdőbirtokosság társulat elnöke I. Á.  ellen azért tett feljelentést, mert 1996. november 18. napján, a Társulat megalakulását követően, több társulati tagtól ingatlant vásárolt meg oly módon, hogy az adás-vételi szerződésben nem a valós vételárat, hanem annál alacsonyabb értéket tüntetett fel, a szerződések keltét pedig a Társulat megalakulását megelőző időpontra dátumozta vissza. Az ily módon hamis tartalmú szerződéseket 1966. november 27-én és 29-én, tulajdonjogi bejegyzés végett benyújtotta a Földhivatalhoz, ahol azt be is jegyezték. Ezzel a tevékenységgel I. Á.   a Társulatot az elővásárlási jogától is megfosztotta.
	A nyomozás elrendelését az Egri Rendőrkapitányság előbb megtagadta, majd az Egri Városi Ügyészség azt  2000. január 4. napján elrendelte. A rendőrkapitányság végül is később, 2000. augusztus 18. napján a nyomozást  megszüntette. Az e határozat elleni panaszt az Egri Városi Ügyészség azzal utasította el, hogy I. Á.  cselekménye kárt nem okozott ezért a csalás bűntettét nem valósította meg, az elkövetett  közokirat-hamisítás bűntettének büntethetősége pedig elévült.
	A panaszban írtak alapján felmerült a jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog és a tulajdonhoz való jog sérelmének gyanúja. Ezért az ügyben az országgyűlési biztosról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 17. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el.

Az érintett alkotmányos jogok
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog.
•	Az Alkotmány 13. §-ában meghatározott, a tulajdonhoz való jog.

Az alkalmazott jogszabályok
•	A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. számú törvény (Btk.)
32. § A büntethetőséget megszünteti
b) az elévülés,
33. § (1) A büntethetőség elévül
a) olyan bűntett esetén, amely életfogytig tartó szabadságvesztéssel is büntethető, húsz év;
b) egyéb bűncselekmény esetén a büntetési tétel felső határának megfelelő idő, de legalább három év elteltével.
34. § Az elévülés határidejének kezdő napja
a) befejezett bűncselekmény esetén az a nap, amikor a törvényi tényállás megvalósul,
35. § (1) Az elévülést félbeszakítja a büntető ügyekben eljáró hatóságoknak az elkövető ellen a bűncselekmény miatt foganatosított büntetőeljárási cselekménye. A félbeszakítás napján az elévülés határideje ismét elkezdődik.
274. § (1) Aki
c) közreműködik abban, hogy jog vagy kötelezettség létezésére, megváltozására vagy megszűnésére vonatkozó valótlan adatot, tényt vagy nyilatkozatot foglaljanak közokiratba, bűntettet követ el, és három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.
318. § (1) Aki jogtalan haszonszerzés végett mást tévedésbe ejt, vagy tévedésben tart és ezzel kárt okoz, csalást követ el.

•	A büntető eljárásról szóló 1973. évi I. törvény  (Be.)
131. § (1) A nyomozás során a valóságnak megfelelő tényállás felderítése érdekében haladéktalanul meg kell tenni minden törvényes és célszerű intézkedést.
139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
a) a cselekmény nem bűncselekmény, vagy azt nem a gyanúsított követte el;
b) a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, az elkövető kiléte, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény;
c) a büntethetőséget kizáró vagy megszüntető ok áll fenn;
148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
(4) A panaszt a határozat közlésétől, illetőleg az intézkedésnek vagy az intézkedés elmulasztásának a panaszra jogosult tudomására jutásától számított nyolc napon belül lehet a hatóságnál megtenni.
(5) Ha a hatóság a panasznak nem ad helyt, az iratokat huszonnégy órán belül a panasz elbírálására jogosult ügyésznek, illetőleg a felettes ügyésznek köteles nyilatkozatával együtt megküldeni. Az ügyész, illetőleg a felettes ügyész a panaszt nyolc napon belül elbírálja.
(6) A panaszt akkor is el lehet utasítani, ha elkésett, vagy nem jogosulttól származik.

A vizsgálat megállapításai
	A  rendelkezésemre álló iratok alapján a következők állapíthatók meg :
A panaszos, aki a Hora Erdőbirtokossági  Társulat elnöke, büntető feljelentése szerint I. Á.  1966. november 18. napján több társulati tagtól ingatlant vásárolt oly módon, hogy az adás-vételi szerződésekben nem a valós vételárat, hanem annál alacsonyabb összeget tüntettek fel, továbbá, hogy a szerződések megkötésének időpontját visszadátumozva a Társulat megalakulását megelőző időpontban jelölték meg.
E valótlan tartalmú szerződéseket I. Á. , kérve a tulajdonjogi bejegyzését az Egri Körzeti Földhivatalhoz 1996. november 27-én és 29-én nyújtotta be. A bejegyzési kérelmeket a Földhivatal e napokon iktatta. A hiánypótlásokat követően az Egri Körzeti Földhivatal I. Á.   tulajdonjogát 1999. márciusában bejegyezte.
	A  panaszos mindezt sérelmezve  az Egri Rendőrkapitányságnál feljelentését 1999. október 28. napján  tette meg.  A rendőrkapitányság 1999. november 1. napján feljelentés kiegészítést rendelt el, majd még e hónap 25-én a nyomozás elrendelését megtagadta. A határozat ellen bejelentett panasz  alapján az Egri Városi Ügyészség, 2000. január 4-én kelt határozatával a nyomozás megtagadásáról szóló határozatot hatályon kívül helyezte és az I. Á.  ellen a nyomozást  csalás büntette és más bűncselekmények alapos gyanúja miatt elrendelte. Az Egri Rendőrkapitányság a nyomozást 2000. augusztus 18. napján megszüntette. Megállapította,  hogy sem a csalás büntette sem más bűncselekmény nem állapítható meg.  A határozatot a panaszos megpanaszolta, ezért az Egri Városi Ügyészség a rendőrkapitányság nyomozást megszüntető határozatát felülvizsgálta. A B.23/2000/3. számú, 2000. október 24. napján kelt határozatával a panaszt elutasította. Határozatának indokolásában az ügyészség megállapította, hogy I. Á.  elkövette ugyan a közokirat-hamisítás bűntettét, de bűncselekmény büntethetősége elévült. A határozatában az elévülést így indokolta: „I. Á.  a feljelentésben írt cselekményével 1996. november 27-én és 29-én követte el a közokirat-hamisítás bűntettét, amikor a visszadátumozott szerződéseket a Földhivatalhoz bejegyzés végett benyújtotta, vagyis amikor a Btk. 274. § (1) bekezdésének c) pontja szerint közreműködött abban, hogy jog vagy kötelezettség létezésére, megváltoztatására vagy megszűnésére vonatkozó adatot, tényt vagy nyilatkozatot foglaljanak közokiratba.
	A közokirat-hamisítás bűntettet a Btk. 3 évig terjedő szabadságvesztéssel bünteti, elévülési ideje az elkövetéstől számított 3 év a Btk. 33. § (1) bekezdésének b) pontja szerint.
V. István a feljelentést még az elévülési időn belül tette meg, azonban mivel a nyomozó hatóság a nyomozást megtagadta és nem foganatosított olyan nyomozati cselekményt mely I. Á.  ellen irányult. 2000. január 4-én ügyészségi határozat az első olyan intézkedés, mely az elévülést megszakította volna, amennyiben annak kelte 1999. november 29-e előtti lenne.”
	A rendelkezésemre álló adatok alapján megállapítottam, hogy az I. Á.  ellen elrendelt nyomozás megszüntetése alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot okozott, mert sérti a jogbiztonság követelményét és az ahhoz kapcsolódó tisztességes eljáráshoz való jogot.
	Az  Egri  Városi  Ügyészség határozatában megállapította ugyan, hogy I. Á.  elkövette a Btk. 274. § (1) bekezdés c) pontjába ütköző közokirat-hamisítás bűntettét, de annak büntethetősége, a Btk. 33. § b) pontja alapján, figyelemmel a közokirat-hamisítás bűntettének három éves büntetési tételére, elévült.
	Tévedett azonban amikor e bűncselekmények elkövetésének időpontját, mint az elévülés kezdetnek időpontját, 1966. november 27. és 29. napjában állapította meg. E tévedése miatt jogszabályt sért az, aki  a nyomozás megszüntetéséről dönt. Az említett időpontokban ugyanis a közokirat-hamisítás bűntettének elkövetése még nem fejeződött be. Az I. Á.  által elkövetett bűncselekmények akkor fejeződtek be, amikor a Földhivatal a benyújtott hamis tartalmú okiratok alapján I. Á.  tulajdonjogát be is jegyezte. Az ügyészi határozatból kitűnően ennek időpontja 1999. márciusa volt. Mindeddig az elkövető cselekményei csak a bűncselekmények kísérleti szakaszában maradtak. A közokirat-hamisítás bűntette tehát a hamis közokirat létrejöttével válik befejezetté (A Büntető Törvénykönyv Magyarázata. Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó Bp. 1996. 569. oldal 5. pont.). Ezt az 1999. márciusában kezdő elévülést szakította meg az Egri Városi Ügyészség, 2000. január 4-i határozata, amelyben I. Á.  ellen elrendelte e bűncselekmények miatt a nyomozást. Mindezek folytán az I. Á.   által  megvalósított közokirat-hamisítás bűntetteinek büntethetősége csak 2003. márciusában évülne el.
	Mivel az előzőekben ismertetett nyomozást megszüntető határozat az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot eredményezett az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján a Heves megyei Főügyésznél  kezdeményezem, hogy az Egri Városi Ügyészség B. 23/2000/3. számú nyomozást megszüntető határozatát hivatalból vizsgálja felül és hozzon a jogszabályoknak megfelelő határozatot.
	Kérem Főügyész Urat, hogy  kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedéséről a kezdeményezés kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztatni szíveskedjék (Obtv. 21. § (2) bek.).
	A vizsgálatot lezárom. Erről a panaszost, a Heves megyei Főügyészséget, az Egri Városi Ügyészséget és az Egri Rendőrkapitányságot jelentésem egy példányának megküldésével értesítem.

Budapest, 2000. november 18.

Gönczöl Katalin