OBH 5925/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mivel sérelmezte Nyírpazony Község Önkormányzatának a helyi környezet védelméről, a közterületek és ingatlanok rendjéről, a település tisztaságáról szóló rendeletének a díjfizetéssel kapcsolatos szabályait, mivel csak az egyedül álló, 20 ezer forint alatti nyugdíjjal rendelkezők kérelmére nyújt 50 %-os díjfizetési kedvezményt.
A vizsgálatot az Alkotmányban deklarált hátrányos megkülönböztetés tilalmának, és a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és a tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indítottam.

A megállapított tényállás
	Az önkormányzat a közszolgáltatási szállítási díjat havonta és lakóházanként határozta meg. A rendelet kimondja, hogy az önkormányzat kérelemre kedvezményt ad az egyedül álló, 20 ezer forint alatti nyugdíjjal rendelkezők részére. A kedvezmény mértéke a szállítási díj 50 %-a.
Az eljárás során megkeresett önkormányzat válaszában közölte, hogy a településnek hulladéklerakó telepe nincs, így Nyíregyháza-Oros lerakó telepre szállíttatják a hulladékot. A településről történő elszállítás és megsemmisítés évi díja közel 5 millió forint. A lakóingatlanonként összesített bevétel közel 4 millió forint. A hiányzó egy millió forintot az önkormányzatnak kell pótolni.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
44/A. § (2) bekezdése szerint a helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

•	1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról (a továbbiakban: Ötv.) 
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében .....: a  köztisztaság és településtisztaság biztosítása;...
10. § (1) A képviselő-testület hatásköréből nem ruházható át:
a) a rendeletalkotás;
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
95. § A Kormány:
a) a belügyminiszter közreműködésével, a fővárosi, megyei közigazgatási hivatal vezetője útján biztosítja a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzését;
98. § (2) A közigazgatási hivatal vezetője a fővárosban és a megyében
a) ellátja a helyi önkormányzatok, a helyi kisebbségi, valamint a kisebbségi települési önkormányzatok törvényességi ellenőrzését, a mérlegeléssel hozott önkormányzati döntésnek kizárólag a jogszerűségét vizsgálhatja;
(3) A közigazgatási hivatal vezetője törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja, hogy a helyi önkormányzat, a helyi kisebbségi, valamint kisebbségi települési önkormányzat
a) szervezete, működése, döntéshozatali eljárása,
b) döntései (rendelete, határozata),
c) bizottsága, részönkormányzata, polgármestere, főpolgármestere, megyei közgyűlés elnöke, társulása által hozott önkormányzati határozat megfelel-e a jogszabályoknak.
99. § (1) A közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében - határidő tűzésével - felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. Az érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a közigazgatási hivatal vezetőjét tájékoztatni.

•	2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról
2. § (1) A törvény hatálya kiterjed
a) minden hulladékra;
(4) A hulladékgazdálkodással összefüggő, e törvényben nem szabályozott kérdésekben a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kt.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
3. § E törvény alkalmazásában
c) települési hulladék: a háztartásokból származó szilárd vagy folyékony hulladék, illetőleg a háztartási hulladékhoz hasonló jellegű és összetételű, azzal együtt kezelhető más hulladék;
m) gyűjtés: a hulladék rendezett összeszedése, válogatása a további kezelésre történő elszállítás érdekében;
A fogyasztó kötelezettségei
12. § (1) A fogyasztó köteles a szervezett hulladékbegyűjtést - ideértve a szelektív hulladékbegyűjtési rendszereket is - igénybe venni.
Az ingatlantulajdonos kötelezettségei
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
(2) Az ingatlantulajdonos a települési szilárd hulladékot - a települési önkormányzat, Budapesten a Fővárosi Önkormányzat (a továbbiakban együtt: települési önkormányzat) rendeletében (a továbbiakban: önkormányzati rendelet) meghatározott feltételek mellett -, az abban megjelölt hulladékbegyűjtő helyre vagy hulladékkezelő telepre külön engedély nélkül maga is elszállíthatja.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni;
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört;
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
A hulladékkezelési közszolgáltatási díj
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan,
a) a közszolgáltatás jellegét,
b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét,
c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit
külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni.

•	242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
(2) Indokolt költségnek és ráfordításnak minősül különösen a hulladékbegyűjtés, - szállítás és - ártalmatlanítás gyakorlásához szükséges, a hulladékártalmatlanító létesítmények, illetve a leeresztő helynek a közszolgáltatással kapcsolatos üzemeltetési és karbantartási költségei és ráfordításai, a környezetvédelmi kiadások és ráfordítások, valamint a közszolgáltatás körében működtetett létesítmények utógondozásának és monitorozásának a díjfizetési időszakra vetített költsége.
8. § (5) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja.

•	1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (a továbbiakban: Ptk.) 
201. §-a  a következőket tartalmazza:
"(1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár. 
(2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné a szerződés megkötése időpontjában, feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja."
A Ptk. 226. §-a szerint 
"(1) Jogszabály meghatározhatja a szerződés egyes tartalmi elemeit és kimondhatja, hogy ezek a szerződésnek akkor is részei, ha a felek eltérően rendelkeznek.
(3) Hatósági ár megállapítására külön törvény szerint kerülhet sor."

•	6/1996. (VIII.15.) rendelete (továbbiakban: Ör.) Nyírpazony Község Önkormányzatának a helyi környezet védelméről, a közterületek és ingatlanok rendjéről, a település tisztaságáról szóló rendelete

•	12/1998. (IX.30.) sz. Nyírpazony Község Önkormányzatának a helyi környezet védelméről, a közterületek és ingatlanok rendjéről, a település tisztaságáról szóló 6/1996. (III. 15.) rendeletének módosítása
1. § (2) Az Önkormányzat  kedvezményt ad az egyedül álló 20 000 Ft alatti nyugdíjjal rendelkezők részére - ha kérelmet nyújt be - a kedvezmény mértéke a szállítási díj 50 %-a.

•	17/2000. (XI.30.) sz. Nyírpazony Község Önkormányzatának a helyi környezet védelméről, a közterületek és ingatlanok rendjéről, a település tisztaságáról szóló 6/1996. (III. 15.) rendeletének módosítása

•	1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény (a továbbiakban: Obtv.) 
16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság (29. § (1) bek.), illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetőleg jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Az Obtv. 20. § (1) bekezdése szerint ha az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat alapján arra a megállapításra jut, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság fennáll, annak orvoslására - az érintett szerv egyidejű tájékoztatása mellett - ajánlást tehet a visszásságot előidéző szerv felügyeleti szervének.

Az érintett alkotmányos jogok

•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.

A vizsgálat megállapításai
	A települési szilárd hulladék összegyűjtése a hulladékgazdálkodásról szóló törvény 21. § (1) bekezdés szerint: a települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatás-ként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkeze-lési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn. 
E tevékenységet az önkormányzat megbízásából végző szervezet pedig értelemszerűen közszolgáltatást végző szervezetnek minősül, így tevékenységének vizsgálatára az Obtv. 16. § (1) bekezdése alapján az országgyűlési biztos hatásköre kiterjed.
Az önkormányzatok törvényességi ellenőrzése az Ötv. 98. § (2) és (3) bekezdései értelmében az illetékes megyei közigazgatási hivatal vezetőjének hatáskörébe tartozik. Az önkormányzati rendelet mint jogszabály, alkotmányosságának utólagos vizsgálatára pedig az Alkotmánybíróság jogosult.
	Az Alkotmánybíróság 9/2000. (III.31.) AB határozatában foglalkozott az indítványozó azon beadványával, melyben az egyik települési önkormányzatnak a települési szilárd hulladék összegyűjtésére, elszállítására és ártalommentes elhelyezésére irányuló kötelező közszolgáltatás ellátásáról szóló alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte. Az indítványozó többek között azt is sérelmezte, hogy az Ör.-ben foglalt szabályozás nincs tekintettel az ingatlant egyedül használó, idős tulajdonosok különös helyzetére.
Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította, hogy az önkormányzat a települési szilárd hulladék elszállítása mint helyi közszolgáltatás megszervezése rendeleti szabályozásával törvényi kötelezettségének tett eleget és a Kötv. idézett rendelkezése alapján írta elő e szolgáltatás kötelező igénybevételét. E döntése kialakításakor azonban az Alkotmánybíróság figyelemmel volt - a helyi köztisztasági rendeletek alkotmányossági vizsgálatakor kialakult - általános gyakorlatára is, miszerint e közszolgáltatás feltételei szabályozásánál alkotmányos követelmény az érintett csoporthoz tartozók körülményeinek "megfelelő figyelemmel, körültekintéssel és méltányossággal" történő értékelése. [54/1998. (XI.27.) AB határozat, ABH 1998. 492, 495.]
Az Alkotmánybíróság több határozatában is rámutatott arra, hogy a szolgáltatás-ellenszolgáltatás egyenértékűségének tiszteletben tartása az önkormányzatokkal szemben is olyan alapvető követelmény, amelyet a szemétszállítási díj meghatározására irányuló rendeletalkotásukkor nem hagyhatnak figyelmen kívül. (54/1998. (XI.27.) AB határozat, 52/1998. (XI.27.) AB határozat,  55/1998. (XI.27.) AB határozat stb.)
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az igazi arányosságot az olyan tartalmú rendelkezés valósítja meg, amely a díjtétel megállapítását az elszállított szemét mennyiségéhez igazítja. (52/1998. (XI.27.) AB határozat)
Lényeges követelmény, hogy a közszolgáltatás díja az általány jellegtől a ténylegesen ellátott szolgáltatás ellenértékéhez közelítsen, a jogalkotó az érintett csoportokhoz tartozók körülményeit megfelelő figyelemmel, körültekintéssel és méltányossággal értékelje. (43/1997. (VII.1.) AB határozat)
A jóhiszeműség és a tisztesség elvének való megfelelés Ptk.-beli szabálya erősíti az önkormányzatokkal szemben azt a követelményt, hogy amikor a szemétszállítási díj meghatározásakor a díj összegét nem a tényleges szemét kibocsátáshoz, és az elszállított szemét mennyiségéhez, hanem az azt tükröző más mutatóhoz (pl. a szobák és más helyiségek száma, nagysága, a lakásban élő személyek száma, kiürített tartóedények száma, űrmérete stb.) kötik, fokozottan törekedjenek a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének megvalósítására.
Az Alkotmánybíróságnak a témára vonatkozó döntéseiben megfogalmazott követelmények megvalósítása különböző módszerekkel is lehetséges. A gyakorlatban több önkormányzat is alkalmaz az alkotmányos követelményeknek megfelelő megoldást.
	A települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szabályairól szóló 242/2000. (XII.23.) Kormányrendelet 5. §-a szerint a települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetni annak, aki a jogszabályok rendelkezési szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett. A rendelet 8. § (5) bekezdése szerint nem tagadhatja meg a közszolgáltatás megfizetését az, aki a települési hulladékkel kapcsolatos kötelezettsé-geit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állást igazolja. Az ismertetett jogszabályhelyek értelmében nem mentesülhet a díjfizetés alól az, aki a közszolgáltatást nem veszi igénybe. Az arányosság elvének rendeleti szabályozása azonban elengedhetetlen követelmény. 
A vizsgálatban megállapítottam, hogy az önkormányzat a hulladékgazdálkodásról szóló törvény 23. §. f) pontjában rögzítetteknek megfelelően az  ingatlantulajdonost megillető esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét a rendele-tében részben szabályozta.
Egyes önkormányzatok rendeletükben szabályozták, hogy:
Szüneteltethető a helyi közszolgáltatás kötelező igénybevétele azokon az ingatlanokon, amelyeken legalább 30 napig senki sem tartózkodik, s emiatt azokon hulladék nem keletkezik. A közszolgáltatás igénybevételének szünetelésére vonatkozó igényét a tulajdonos a szünetelés kívánt kezdő időpontja előtt, azt legalább 30 nappal megelőzően írásban köteles bejelenteni a szolgáltatónak.
•	A tulajdonos írásban benyújtott kérelmére a közszolgáltatás díját az egyébként irányadó díjtétel ötven százalékával csökkenteni kell, ha az önálló lakóingatlant (családi házat) legfeljebb két személy lakja. A díjmérséklésről a szolgáltató - a kérelem beérkezésétől számított - harminc napon belül tájékoztatást ad. A csökkentett díjat a tulajdonos a tájékoztatást követő hónap első napjától fizeti meg.
•	A legfeljebb összesen négy személy által lakott, két egymás melletti, önálló lakóingatlan - két családi ház, egy ikerház - esetében a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos komplex helyi közszolgáltatás közösen is igénybe vehető. Ilyenkor az érintetteknek - a szolgáltató részére címezve - írásban nyilatkozniuk kell arról, hogy a hulladék gyűjtésére szolgáló tartályt melyik ingatlanon tárolják és adják át ürítésre, illetve hogy a kötelező közszolgáltatás díját melyik tulajdonos fizeti.
•	Írásos kérelem alapján ingyenesen veheti igénybe a közszolgáltatást az ingatlant egyedül használó, egyedül élő 70 éven felüli tulajdonos, illetve használó.
•	Az üdülőtulajdonos minden év október 1. napjáig kérheti a szolgáltatótól, hogy a hulladékkal kapcsolatos kötelező szolgáltatást a következő évben csak március 1. és október 31. napja között vehesse igénybe. 
Az ismertetett szabályokon túl a kedvezményekre, mentességekre számtalan más megoldás kidolgozható és alkalmazható. Az önkormányzatok rendeleteikben a díjfizetés alóli mentességeket és kedvezményeket is megállapíthatnak. A mentességek és kedvezmények megállapítása terén a helyi önkormányzatok nagyfokú önállósággal, mérlegelési jogkörben dönthetnek. Mérlegelési jogkörük korlátját az alkotmányos követelmények érvényesítése képezi. Így pl. alkotmányos követelmény, hogy az azonos ismérveknek megfelelő csoportokra, azonos tartalmú és joghatású rendelkezéseket alkossanak az önkormányzatok. 
(2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról: 23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.)
A Ptk.-nak a szerződésre vonatkozó szabályai szerint (201. § (1) bek.) a szolgáltatásért ellenszolgáltatás jár. E szabály szerint az ellenszolgáltatást általában a szolgáltatás elvégzése után lehet követelni. Ettől eltérő megállapodásra a feleknek lehetősége van. Abban az esetben azonban, ha a szolgáltatás igénybevétele jogszabály alapján kötelező és a szerződés alapvető tartalmi elemeit is jogszabály határozza meg, különös figyelmet kell fordítani arra, hogy a gyengébb pozícióban lévő állampolgárt megillető szerződési szabadságot a jogszabály csak a cél eléréséhez szükséges mértékig, azzal arányosan korlátozza. Ez következik az emberi méltósághoz való alkotmányos jogból eredő önrendelkezési jogból.
Az Alkotmánybíróság számos határozatában rögzítette a Kötv. végrehajtásával kapcso-latos alkotmányos követelményeket, melyek figyelembevételével az Alkotmánnyal összhangban álló rendeleteket lehet alkotni.
A közszolgáltatásra irányuló szerződés vagy a létrejövő közszolgáltatási jogviszony alapvető követelménye a Ptk. szabályainak az érvényesítése. A helyi önkormányzatok ezért rendeleteikben kötelesek érvényre juttatni pl. a szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányosságának követelményét, amikor a közszolgáltatással kapcsolatos díjrendszert meghatározzák. Abban az esetben azonban, ha az önkormányzat jövedelemhatártól függően kedvezményt biztosít, úgy egyes közszolgáltatást igénybe vevők szempontjából a díjazás arányossága, illetve annak vizsgálata értelemszerűen nem kerülhet szóba. Más kérdés, hogy a kedvezmény és mentesség e szabályozása mennyiben felel meg az alkotmányos követelményeknek a rokkant, munkaképtelen, egyedül álló igénybevevők szempontjából, akik a meghatározott jövedelemhatárt meghaladó jövedelemmel, nyugdíjjal rendelkeznek, de nehéz szociális helyzetük miatt ugyancsak rászorulnának erre a kedvezményre, mentességre. Ezért kívántam rámutatni vizsgálatomban arra, hogy egyes önkormányzatok milyen módon segítik a két-, illetve egyszemélyes háztartásokat, és arra is, hogy az Alkotmánybíróság is kiemelte az ingatlant egyedül használó, idős ingatlantulajdonosok szempontjából a megfelelő figyelemmel, körültekintéssel és méltányossággal történő értékelélés fontosságát.
	A szállítási díjkedvezménynek a rendeletben való részbeni szabályozására tekintettel az Alkotmányban deklarált hátrányos megkülönböztetés tilalmával és a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben a vizsgálatban visszásságot nem állapítottam meg.
Felhívom azonban Nyírpazony Község Önkormányzatának Képviselő-testületét, hogy a helyi környezetvédelemről, a közterületek és ingatlanok rendjéről, illetve a település tisztaságáról szóló rendelet soron következő módosításakor - panaszos által felvetett igények figyelembevételével - tekintsék át a kedvezmények és mentességek további szabályozási lehetőségeit.
Fontos szempontként kell kezelni a szemétszállítási díjak mértékének kategorizálását, a különböző űrmértékű mérőedények biztosítását, és egyéb megoldások alkalmazását a törvényben előírt arányosság követelményének megvalósítása érdekében.

Budapest, 2001. november 13.

Takács Albert