OBH 5866/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Nagy Réka

Vizsgálat megindulása
	A panaszos azért fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, mert sérelmesnek találja a Fővárosi Gázművek Rt. eljárását, mert az nem teszi meg a Gszt-ben előírt törvényi kötelezettségeit, akkor amikor a panaszos ingatlanában az életveszélyes állapotot nem hajlandó megszüntetni és a szabálytalan gázvezeték megtartására akarja őt kötelezni.
A legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog ( Alk. 70/D. § ) és a jogállamiságból fakadó jogbiztonság ( Alk. 2. § (1) bek.) szerves részének tekintendő tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja miatt az ügyben vizsgálatot indítottam.
A tényállás teljes körű megállapításához a XIV. kerületi önkormányzat jegyzőjétől tájékoztatást kértem, valamint megkerestem a Fővárosi Gázművek Rt. vezérigazgatóját is, hogy folytasson le vizsgálatot az ügyben.  Mind a jegyző, mind pedig a gázművek vezetője határidőn belül részletes tájékoztatást nyújtott az ügyben.

Megállapított tényállás
	A panaszos a XIV. kerület S. út 20. sz. alatt található "Ligeti-műterem-nyaraló" ingatlan egyik tulajdonosa.  Az ingatlan osztatlan közös tulajdon.  Az épület az 54/1993. ( 1994. II.1.) Főv Kgysz. rendelet értelmében fővárosi helyi védelem alatt áll.  A tulajdonostársak egymás részére a használatukban lévő épületrészekre a belépést nem engedélyezik.
	2000. május 23-án a panaszos a Fővárosi Gázművek Rt-nél telefonon megrendelte a jelenleg műterem rendeltetésű helyiség lakás célú átalakításához szükséges vezetékek áthelyezését.
2000. május 26-án a munkát előkészítő, helyszíni szemlét végző szakember meg is jelent a kérdéses ingatlannál.  A jegyzőkönyv alapján a szakember megállapította, hogy a panaszos műtermén keresztül halad a csatlakozó vezeték a panaszos szomszédjának lakásába és ez abban esetben szabálytalannak minősülne az MSZ 7048/2-83 előírás szerint, ha a helyiség rendeltetése lakás lenne.  A szomszéd a szakembert nem engedte be a lakásba, hogy a vezetéket megtekinthesse, ezért a szakember nem tudott műszaki felvételt készíteni.  A csatlakozó vezeték elhelyezése abban az esetben, ha az ingatlanrész műterem rendeltetésű, akkor nem szabálytalan.
2000. június 15-én a panaszos a Fővárosi Gázművek Rt. műszaki igazgatójához fordult levélben és sérelmezte, hogy a gázművek annak ellenére, hogy folyamatosan felhívja a lakosság figyelmét a csatlakozó vezetékek ellenőrzésére nem tesz semmit, akkor, amikor a panaszosnál kint járt szakember megállapította, hogy a csatlakozó vezeték több ponton szabálytalan, ezért kérte a panaszos, hogy a méretlen gázvezeték az általa lakott helyiségből kerüljön ki.
Július 11-én a szolgáltatási és forgalmazási igazgató tájékoztatta a panaszost, hogy az igaz, hogy a lakosság figyelmét rendszeresen felhívják arra, hogy a csatlakozó vezetékeket ellenőriztessék, de a panaszos által lakott ingatlan tulajdonosaitól erre nem jött felkérés. A panaszos a gázmérő és gáz csatlakozó vezeték áthelyezését rendelte meg, azért, hogy a műtermet lakássá átalakíthassa. Lévén közös tulajdonról van szó a szerelési munkálatok elvégzése csak a tulajdonostársak belegyezésével lehetségesek.  Amennyiben panaszos rendelkezik a tulajdonostársak belegyező nyilatkozatával úgy az átalakítási munkálatok műszaki szempontból megoldhatók.
2000. szeptember 10-én panaszos ismét a gázművekhez fordult és kérte, hogy tájékoztassák arról, hogyan oldható meg a szabálytalan gázvezeték átalakítása.
	Október 11-én a jogügyi önálló osztály egyik munkatársa tájékoztatta a panaszost, hogy a társtulajdonosi hozzájárulás hiányában nem jogosultak kialakítani másképpen a gázvezetéket.  A panaszost tájékoztatta arról is a gázművek munkatársa, hogy a műterem célú használat esetén a gázvezeték szabályos, az csak akkor tekinthető szabálytalannak, ha a helyiséget lakóhelységként kívánják használni, ugyanis méretlen gázvezeték lakó- vagy hálóhelyiségen keresztül nem vezethető.  Tájékoztatták arról is, hogy a szükséges átalakítási munkálatok építési engedély kötelesek tekintettel arra, hogy a védett épület homlokzatát is érintik.

Alkalmazott jogszabályok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. tv.
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élôknek joguk van a lehetô legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv.
19. § (1) Az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat eredményérôl, illetve esetleges intézkedésérôl a beadványt tevôt értesíti.
(2) Az országgyűlési biztos a nyilvánvalóan alaptalan, továbbá az ismételten elôterjesztett és érdemben új tényt, adatot nem tartalmazó beadványt elutasítja, a nem jogosult által, valamint a névtelenül benyújtottat pedig elutasíthatja. Az elutasítást minden esetben indokolni kell.

•	A gázszolgáltatásról szóló 1994. évi XLI tv.
Gszt. 19. § (1) Gázelosztó vezetéket csak gázszolgáltató tarthat üzemben.
(6) A csatlakozó vezeték és a fogyasztói berendezés, valamint a gázkészülékekhez kapcsolódó égéstermék elvezetô rendszer üzemképes és biztonságos állapotban tartása az ingatlan tulajdonosának, használójának a feladata. Veszélyhelyzet észlelését a gázszolgáltatónak azonnal be kell jelenteni.
(7) Ha a csatlakozó vezetéken és a fogyasztói berendezésen a gázszolgáltató veszélyhelyzetet észlel vagy az egyéb módon tudomására jut, úgy azonnal köteles annak elhárításáról gondoskodni. Ennek keretében jogosult a gázszolgáltatást mindaddig szüneteltetni, amíg a veszélyhelyzet fennáll.
Gszt. 22. § (1) A gázszolgáltató a szolgáltatást részben vagy egészben megtagadhatja, ha
a) a csatlakozó vezeték, a fogyasztói berendezés részben vagy egészben az életre, a testi épségre, az egészségre vagy a vagyonbiztonságra veszélyes,

Vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat elsődleges céljaként azt tűztem ki, hogy megállapítsam azt, hogy a panaszos által vázolt életveszélyes állapot áll-e fenn és ha igen, akkor miért nem tesz semmit a gázművek annak elhárítása érdekében.
A Fővárosi Gázművek Rt. elnöke részletes vizsgálatot folyatott le az ügyben.  A vizsgálata során kiderült, hogy az ingatlan, melyet panaszos használ védett és egyben osztatlan közös tulajdon.  A használt rész rendeltetése műterem.  Ebben az esetben az elnök kihangsúlyozta, hogy a gázvezeték nem veszélyes és ezt állapította meg az a szakértő is, aki a helyszínt megtekintette.  Veszélyesnek akkor lenne minősíthető a vezeték, ha az ingatlan rendeltetése lakás lenne, mert akkor  nem vezethető lakó, vagy háló helyiségen keresztül méretlen gázvezeték a jelenlegi szabványok szerint.
A közös tulajdon szabályait a PTK. 139. §-ától a 144. §-ig találhatjuk meg.  Ezen pontok alapján bármelyik tulajdonostárs csak a többi tulajdonostárs egyetértésével végezhet munkálatot a közös tulajdon tárgyán jelen esetben az ingatlanon.  Csak abban az esetben mellőzhető az előzetes tulajdonostársi hozzájárulás beszerzése, ha az állag megóvásához és fenntartásához szükséges munkálatokat végeztet el.  Ilyen esetben lehetőség szerint előzetesen értesíteni kell a többi tulajdonostársat.  Miután jelen esetben nem ilyen munkálatról van szó, hanem egy ingatlanrész rendeltetésének megváltoztatásáról és az ezzel járó építési munkálatokról, ezért a tulajdonostársak beleegyezése szükséges.  Miután életveszélyről nem volt szó a gázműveket nem terhelte, illetve terheli intézkedési kötelezettség.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 19. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezés szerint az országgyűlési biztos a nyilvánvalóan alaptalan beadványt elutasítja.  A beadvány nyilvánvaló alaptalansága azt jelenti, hogy a tények, a jogi okfejtés és az esetleges sérelem között nincs összefüggés, vagy nem úgy áll fenn az összefüggés, ahogy azt a panaszos felvázolta, illetve, hogy a beadványban leírtak nem azonosak a valós tényekkel, esetleg a beadvány alapjául szolgáló jogi okfejtés nincs összhangban a jogszabályi rendelkezésekkel.  A vizsgált ügyben a beadvány kifejezetten arra az érvelésre épült, hogy a Fővárosi Gázművek Rt. nem hárítja el az életveszélyes helyzetet, ami abból fakad, hogy a gázvezeték több ponton szabálytalan a panaszos használatában lévő ingatlan-részen.  A fentiekben kifejtettek alapján a beadványban foglaltak nem felelnek meg a valóságnak, ezért a beadvány vizsgálatát elutasítom.
A panaszost levélben tájékoztatom arról, hogy mi a teendője abban az esetben, ha a műterem rendeltetésű helyiséget lakássá szeretné átalakítani és hogyan pótolhatja a tulajdonostárs hozzájáruló nyilatkozatának hiányát.

Budapest, 2001. január 17.

Gönczöl Katalin