OBH 5649/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A panaszos beadványában sérelmezte, hogy a két kiskorú gyermeket nevelő családját nehéz anyagi helyzetük ellenére sem segítette megfelelően Kecel Város Polgármesteri Hivatala.
Mivel az ügyben felmerült az alkotmányban rögzített szociális biztonsághoz és a gyermekek kiemelt védelemhez fűződő jogának sérelme, ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény ( a továbbiakban: Obtv ) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
	Kecel Város jegyzőjétől tájékoztatást kértem arról, hogy a családot milyen módon segítették? A szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény által kötelezően előírt ellátási formákat biztosítja-e az önkormányzat? Működik-e a városban gyermekjóléti szolgálat, ha igen van-e kapcsolatuk a családdal? Kértem a család segélyezésével kapcsolatos dokumentumok és a szociális ellátásokról  szóló helyi rendelet másolatának megküldését, azokat áttanulmányoztam.

A megállapított tényállás
	A panaszos két kiskorú gyermekével és beteg férjével egy Kecelhez tartozó tanyán él. A férj rokkantsági nyugdíjat nem kap, mert az ehhez szükséges szolgálati időt nem szerezte meg. Az önkormányzat által készített környezettanulmány szerint a két szoba komfortos családi házat a mindennapi élethez szükséges berendezési tárgyakkal felszerelték, tisztán tartotják. A tanyához melléképület és kert is tartozik, melynek megművelése a négytagú család élelmezését segíthetné. Kecel szőlőtermelő terület, ezért kora tavasztól késő őszig a településen alkalmi munkákra lehetőség van.  A panaszos 1999 novemberéig munkanélküli járadékot kapott. Kecel Város Képviselőtestülete megállapította, hogy a panaszos 1999 novembere és 2001. novembere között munkanélküliek jövedelempótló támogatására jogosult, melyet az önkormányzat folyósít neki. A család 1997. novemberétől rendszeres gyermeknevelési támogatást kapott. Jogszabályváltozás miatt a rendszeres gyermeknevelési támogatás helyett 2001. január 1-jétől az önkormányzat 8000 forint kiegészítő családi pótlékot folyósít a családnak. Az elmúlt év karácsonyán ruhatámogatást kaptak. A panaszos családja 1999 áprilisában és szeptemberében két-kétezer forint, 2001 januárjában tízezer forint átmeneti segélyt kapott. 1999 novemberében benyújtott segélykérelmüket elutasította a képviselőtestület, mert a kérelem indoklását nem találták megalapozottnak.
	A  jegyző tájékoztatása szerint a panaszos a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény ( a továbbiakban: Szt. ) szerint meghatározott személyes gondoskodást nyújtó alapellátásokat nem igényelte, gyermekei részére iskolai, óvodai étkeztetést nem kért. A polgármesteri hivatal munkatársai többször tájékoztatták a panaszos férjét arról, hogy jogosult közgyógyellátási igazolvány és rendszeres szociális segélyre. A panaszos férje ezekkel a lehetőségekkel nem élt, kérelmet nem nyújtott be.  A városban működik gyermekjóléti szolgálat, segítségüket a panaszos nem kérte. A gyermekjóléti szolgálat nem kapott jelzést a panaszos családjában nevelkedő két kiskorú gyermek veszélyeztetettségéről, nincs kapcsolatuk velük.
	Kérelmemre a jegyző megküldte Kecel Város Képviselőtestületének a szociális igazgatásról valamint a pénzbeni és természetbeni szociális ellátásokról szóló helyi rendeletét, valamint a gyermekvédelmi támogatásokról és a gyermekjóléti alapellátásokról szóló önkormányzati rendeletet. Az Szt. előírja, hogy a személyes gondoskodást nyújtó alapellátások közül az étkeztetést és a házi segítségnyújtást valamennyi településen biztosítani kell. Az önkormányzati rendeletben szerepel, hogy a gyermekétkeztetést a Kecel Időseiért Közalapítvány látja el, a térítési díjat is a közalapítvány állapítja meg. Ugyanakkor egyik önkormányzati rendelet sem említi az Szt. szerint kötelezően előírt étkeztetés és házi segítségnyújtást, azok igénybevételi lehetőségét, a szolgáltatásokért megállapított térítési díjat.
A városban családsegítő szolgálat nincs, de ennek működtetése az Szt. szerint nem is kötelező.

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról
25. § (1) A jogosult részére jövedelme kiegészítésére, pótlására pénzbeli szociális ellátás nyújtható.
(3) A települési önkormányzat szociális rászorultság esetén - a szociális alapellátás keretében - a jogosult számára időskorúak járadékát, rendszeres szociális segélyt, lakásfenntartási támogatást, ápolási díjat, átmeneti segélyt állapít meg e törvényben, valamint az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek szerint (a továbbiakban együtt: szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások).
32. § (1) A szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások iránti kérelmet - ha e törvény másként nem rendelkezik - a kérelmező lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál vagy az önkormányzat rendeletében meghatározott önkormányzati szervnél kell előterjeszteni.
57. § (1) A személyes gondoskodás keretébe tartozó szociális alapellátási formák biztosítják
a)
b) az étkeztetést;
c) a házi segítségnyújtást, valamint...
59. § (1) Az alapellátás körébe tartozó ellátások, szolgáltatások közül a 62-63. §-okban szabályozott ellátások, szolgáltatások igénybevételének lehetőségét valamennyi településen biztosítani kell.
62. § (1) Az étkeztetés keretében azoknak a szociálisan rászorultaknak a legalább napi egyszeri meleg étkezéséről kell gondoskodni, akik azt önmaguknak, illetve önmaguknak és eltartottjaik részére tartósan vagy átmeneti jelleggel nem képesek biztosítani.
(2) Étkeztetésben kell részesíteni azt az igénylőt, illetve általa eltartottat is, aki kora vagy egészségi állapota miatt nem képes az (1) bekezdés szerinti étkezésről más módon  gondoskodni.
63. § Házi segítségnyújtás keretében kell gondoskodni a) azokról a személyekről, akik otthonukban önmaguk ellátására saját erőből nem képesek, és róluk nem gondoskodnak...
92. § (1) A helyi önkormányzat a személyes gondoskodást nyújtó ellátásokról, azok igénybevételéről, valamint a fizetendő térítési díjakról rendeletet alkot.
(2) Ha törvény másként nem rendelkezik, a helyi önkormányzat az (1) bekezdés szerinti rendeletben szabályozza a) az önkormányzat által biztosított személyes gondoskodás formáit;
b) az önkormányzat által biztosított ellátás igénybevételére irányuló kérelem benyújtásának módját; c) azt, hogy az intézményvezető milyen esetekben köteles külön eljárás nélkül ellátást nyújtani; d) azt, hogy külön eljárás keretében milyen esetekben biztosítható ellátás; e) az ellátás megszüntetésének eseteit és módjait; f) a személyes gondoskodásért fizetendő térítési díjak mértékét, a fizetésre kötelezettek körét, a térítési díj csökkentésének, illetve elengedésének eseteit és módjait; g) az intézményvezető és az ellátást igénybe vevő között kötendő megállapodással összefüggő kérdéseket.

1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről  és a gyámügyi igazgatásról
39. § (1) A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a gyermek testi, lelki egészségének, családban történő nevelésének elősegítése érdekében...e) a hivatalos ügyek intézésének segítése.
(2) A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a gyermek veszélyeztetettségének megelőzése érdekében...b) a veszélyeztetettséget előidéző okok feltárása és ezek megoldására javaslat készítése...

A vizsgálat megállapításai
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a panaszos a részére jogszabály alapján járó  munkanélküliek jövedelempótló támogatását és a kiegészítő családi pótlékot az önkormányzattól megkapja. Átmeneti segélyt háromszor, ruhasegélyt egyszer kapott a család.
	Kecel Város Képviselőtestületének a szociális igazgatásról, valamint a természetbeni szociális ellátásokról szóló rendelete szerint: " az ellátás iránti kérelmet általában az ellátást igénylő nagykorú személy, a törvényes képviselő nyújthat be. Az átmeneti és a rendszeres segély iránti kérelmet bárki előterjesztheti, aki tudomást szerez az ellátásra szoruló helyzetéről. Utóbbi  esetben a döntésre jogosult az eljárás hivatalból történő megindításáról intézkedik." Az önkormányzati rendeletben foglaltaknak ellentmond, a jegyző azon hivatkozása, hogy a panaszos férjének azért nem tudják a rendszeres szociális segélyt folyósítani, mert felvilágosításuk ellenére a férj nem nyújtott be a kérelmet. Az önkormányzat bármely állampolgár számára lehetővé teszi, hogy a rászoruló jogosult helyett kérelmet nyújtson be az átmeneti, illetőleg a rendszeres szociális segély folyósítása érdekében. A jegyző szerint a polgármesteri hivatal folyamatosan figyelemmel kíséri a család életét, tudják, hogy a panaszos férje jogosult a rendszeres szociális segélyre, a közgyógyellátásra. Az ügyintéző az önkormányzati rendelet szerint hivatalból is megindíthatta volna az eljárást.
	A városban működik gyermekjóléti szolgálat, a jegyző tájékoztatása szerint nincs kapcsolatuk a panaszos családjával, mert nem kaptak jelzést a gyermekek veszélyeztetettségéről. A család két kiskorú gyermeket nevel, nehéz anyagi helyzetük előidézheti a kiskorúak veszélyeztetettségét.  A gyermekvédelmi törvény szerint többek között a gyermekjóléti szolgálat feladata a gyermekek veszélyeztetésének megelőzése érdekében a veszélyeztetettséget előidéző okok feltárása és ezek megoldására javaslat készítése. Mind az apa egészségi állapota, mind a család anyagi helyzete veszélyeztető tényező lehet. A polgármesteri hivatal dolgozói mindkettőről tudtak, mégsem kérték fel a gyermekjóléti szolgálatot a család alapellátásban való gondozására. A családgondozó az alapellátás keretében - a gyermekek érdekében - felajánlhatta volna segítségét a hivatalos ügyek intézéséhez. ( Például: az apa részére rendszeres szociális segély kérése, a gyermekétkeztetés iránti igény benyújtása )
	Kecel Város Képviselőtestületének a szociális igazgatásról, valamint a természetbeni szociális ellátásokról szóló rendelete szabályozza a szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátásokat, a természetben is nyújtható ellátásokat és a természetben nyújtott szociális ellátásokat. A személyes gondoskodást nyújtó ellátások közül azonban nem szabályozza a minden településen kötelezően ellátandó házi segítségnyújtást és étkeztetést, ezzel megsérti a településen élők jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz fűződő alkotmányos jogát. Mivel mindkét személyes gondoskodást nyújtó ellátási forma térítésköteles, ezért jogbizonytalanságot okoz, ha a településen élők az önkormányzat rendeletéből nem ismerhetik meg az ellátási formákat, azok térítési díját.
	Az Obtv. 21.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján kezdeményezem:
Kecel Város polgármesterénél, hogy a képviselőtestületnél kezdeményezze a szociális igazgatásról, valamint a pénzbeni és természetbeni szociális ellátásokról szóló  önkormányzati rendelet kiegészítését a szociális törvény által kötelező ellátásként előírt étkeztetés és házi segítségnyújtás szabályozásával.
Kecel Város jegyzőjénél, hogy a panaszos családjának az Alkotmányban rögzített szociális biztonságának jövőbeli érvényesülése érdekében hivatalból intézkedjen a panaszos férjének rendszeres szociális segéllyel és a közgyógyellátási igazolvánnyal való ellátásáról.
Kecel Város jegyzőjénél, hogy a családban nevelkedő kiskorú gyermekek veszélyeztetettségének megelőzése érdekében kérje fel a gyermekjóléti szolgálatot a család alapellátásában való gondozására.

Budapest, 2001. április 20.

Gönczöl Katalin