OBH 5539/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kasztovszkyné dr. Szűcs Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalához benyújtott beadványában sérelmezte a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság közlését, amelyben arról értesítette, hogy nem teljesítheti a bíróság által megállapított gyermektartásdíj levonását a volt férjének folyósított ellátásból.
	Az Alkotmány 67. § (1) bekezdésében biztosított gyermeki jogok, valamint az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéhez szorosan kapcsolódó jogbiztonság és a tisztességes eljárás követelménye sérelmének az alapos gyanúja miatt vizsgálatot indítottam. 
A vizsgálatom során megkerestem a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságot. A panaszos által becsatolt iratok, valamint az Igazgatóság tájékoztatása alapján a következő tényállást állapítottam meg.

A megállapított tényállás
	A panaszos házasságát a Pécsi Városi Bíróság a 10.P.20.837/1999/3. számú ítéletében felbontotta. A házasságukból született gyermek gondozására, valamint a tartására vonatkozóan a felek között létrejött egyezséget a bíróság jóváhagyta, amelynek alapján a II. számú végzésben a bíróság felhívta a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságot (Igazgatóság), hogy az egyezségben megállapított tartásdíjat vonja le és utalja át a gondozó szülő (a panaszos) lakossági folyószámlájára. A bíróság kimondta, hogy a végzés ellen a kihirdetéstől számított 15 napon belül fellebbezésnek van helye. A perbéli felek a kihirdetett végzést tudomásul vették, a fellebbezési jogukról lemondtak, így az a közléssel jogerőssé vált (a tárgyalás befejezve és a jegyzőkönyv lezárva 1999. április 19. napján 10.50 órakor).
	A panaszos megkeresésére az Igazgatóság azt közölte az 1999. június 24-én kelt 726-00043-1. számú levelében, hogy a jelenleg érvényben lévő jogszabály alapján mentes a végrehajtás alól a bányászati keresetkiegészítés, ezért a volt férj ellátásából levonást nem teljesíthet.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. (a jogbiztonság és a tisztességes eljárás követelményével összefüggésben)
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

Az ügy jogszabályi háttere
1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról, egységes szerkezetben a hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1952. évi 23. törvényerejű rendelettel, valamint a végrehajtásáról szóló 7/1974. (VI. 21.) IM rendelettel és a 4/1987. (VI. 14.) IM rendelettel (Csjtr.)
Csjtr. 10. § (1) A tartásdíj megállapításához be kell szerezni mindkét szülő jövedelmi és vagyoni viszonyaira vonatkozó adatokat.
(2) A tartásdíj alapja elsősorban a tartásra köteles személy részére
b) a személyi jellegű egyéb kifizetésként, illetőleg nem rendszeres személyi juttatásként járó egyéb jövedelem (végkielégítés, betegszabadság idejére járó díjazás, túlóra, ügyeleti díj, távolléti díj stb.).
(6) Nem képezi a tartásdíj alapját a költségtérítés, étkezési hozzájárulás, üdülési hozzájárulás, illetve a hasonló jellegű egyéb járandóság.
1994. évi LIII. törvény a bírósági végrehajtásról  (Vht.)
 Hatálya: 1998. VI. 30.-tól
74. § Mentes a végrehajtás alól
e) a megváltozott munkaképességű személyt megillető keresetkiegészítés,
Hatálya: 2001. IX. 1. - 2001. XII. 31.
74. § Mentes a végrehajtás alól
a) a nemzeti gondozási díj és a hadigondozottak pénzbeli ellátása, az életüktől és szabadságuktól politikai okból jogtalanul megfosztottak kárpótlásáról szóló törvény szerint járó életjáradék,
b) az átmeneti segély, ideértve a meghatározott célra kapott segélyt is, a rendszeres szociális segély, az időskorúak járadéka, a munkanélküliek jövedelempótló támogatása, az ápolási díj,
c) az anyasági segély,
d) a rokkantsági járadék és a vakok személyi járadéka,
e) a megváltozott munkaképességű személyt megillető juttatás (keresetkiegészítés, átmeneti keresetkiegészítés, jövedelemkiegészítés, átmeneti jövedelemkiegészítés, átmeneti járadék, bányász dolgozók egészségkárosodási járadéka),
f) a törvényen alapuló tartásdíj, ideértve a bíróság által előlegezett gyermektartásdíjat is, a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló törvényen alapuló gyermekvédelmi pénzbeli ellátások,
g) a nevelőszülő részére az államilag gondozott gyermek tartásáért fizetett gondozási díj,
h) az ösztöndíj, a tudományos továbbképzési ösztöndíjas munkabér jellegű ösztöndíjának kivételével [66. § d) pont],
i) a kiküldetéssel, külszolgálattal és munkába járással összefüggő költségtérítés,
j) a meghatározott kiadás fedezésére szolgáló összeg,
k) a sorkatonai, illetőleg polgári szolgálatot teljesítő személy illetménye,
l) a tartalékos katonai szolgálatot teljesítő tisztes és honvéd illetménye,
m) a tartalékos katonai szolgálatot teljesítő személy természetbeni ellátásának pénzegyenértéke,
n) a fogyatékossági támogatás.
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.) 
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
a) az államhatalmi, államigazgatási feladatot ellátó szerv;
b) az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv;
c) a fegyveres erők;
d) a rendőrség, a rendészeti szerv;
e) a nemzetbiztonsági szolgálatok;
f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;
g) a helyi önkormányzat;
h) a bíróságon kívüli jogvitát kötelező érvénnyel eldöntő szerv.
150/1991. (XII. 4.) Korm. rendelet a bányásznyugdíjról  
7. § (1) E rendelet 1992. január 1-jén lép hatályba. Bányásznyugdíj legkorábban ettől az időponttól állapítható meg.
(2) A Kormány felhatalmazza az ipari és kereskedelmi minisztert, a népjóléti minisztert és a pénzügyminisztert, hogy a mecseki bányászatban foglalkoztatottak bányászati keresetkiegészítéséről szóló szabályokat megállapítsa.
6/1994. (II. 18.) IKM-PM-NM együttes rendelet a mecseki bányászatban munkát végzők 
bányászati keresetkiegészítéséről (R.)

3. § (1) A korlátozás alá eső munkakörben munkát végző bányamunkást - a munkakörére előírt műszakszám teljesítésével - a gazdálkodó szervezet által megállapított és havonta folyósított bányászati keresetkiegészítés illeti meg.
(4) A bányászati keresetkiegészítés nem képez társadalombiztosítási járulékalapot, a keresetkiegészítés mentes mind a nyugdíjjárulék, mind az egészségbiztosítási járulék alól. 
A bányászati keresetkiegészítésben részesülő csak egészségügyi szolgáltatásra jogosult.  Más társadalombiztosítási ellátás a bányászati keresetkiegészítés alapján nem állapítható meg.
4. § (1) A bányászati keresetkiegészítés a bányamunkást mindaddig megilleti, amíg öregségi (korkedvezményes öregségi) nyugdíjra jogosulttá nem válik, illetve amíg részére korengedményes nyugdíjat, előnyugdíjat, rokkantsági vagy baleseti rokkantsági nyugdíjat nem állapítanak meg.
A keresetkiegészítés nem vonható meg és nem csökkenthető azon a címen, hogy a bányamunkás keresőfoglalkozást folytat, és abból vagy egyéb forrásból jövedelmet élvez.
8. § (1) Ez a rendelet a kihirdetését követő 15. napon lép hatályba. A rendelet 3. §-ának (3) bekezdésében foglaltakat 1994. január 1-jétől kell alkalmazni. Egyidejűleg hatályát veszti az 5/1987. (VII. 22.) IpM-EüM-PM együttes rendelet.
(2) Azoknak a bányamunkásoknak a keresetkiegészítését, akik a szénbányászatban 1987. július 22-én már rendelkeztek a bányászati keresetkiegészítésre jogosító feltételekkel, 1994. december 31-ig meg kell állapítani.

A vizsgálat megállapításai
	A panaszos - az életkörülményei részletezése mellett - vitatta az Igazgatóság levelében foglaltakat, mivel az álláspontja szerint a gyermektartásdíj "mindennel szemben előnyt élvez".
Az Igazgatóság által közölt információk alapján megállapítottam, hogy a volt férjet 56.664 Ft bányászati keresetkiegészítés illeti meg, amelyből a 30 % adóelőleg (16.999 Ft) levonása után nettó 39.665 Ft-ot folyósítanak számára.
	Az ügyre vonatkozó jogszabályok áttekintése után megállapítottam, hogy Vht. 74. § e) pontja alapján mentes a végrehajtás alól a megváltozott munkaképességű személyt megillető keresetkiegészítés. A hivatkozott rendelkezést a 2000. évi CXXXVI. törvény - amely 2001. szeptember 1-jén lép hatályba - módosította, nevezetesen a "keresetkiegészítés"  meghatározást a juttatások egyéb nevesített formáival bővítette, például átmeneti keresetkiegészítés, átmeneti járadék, bányász dolgozók egészségkárosodási járadéka. A mecseki bányászatban munkát végzők bányászati keresetkiegészítését a R. 3. § (1) bekezdése állapította meg olymódon, hogy a keresetkiegészítést - az arra jogosító feltételek megléte esetén - 1994. december 31-éig kellett megállapítani.
Az R. 3. § (4) bekezdésében foglaltak alapján a bányászati keresetkiegészítés nem képez társadalombiztosítási járulékalapot, a keresetkiegészítés mentes mind a nyugdíjjárulék, mind az egészségbiztosítási járulék alól.
Jelezni kívánom, hogy Csjtr. 10. § (6) bekezdés értelmében nem képezi a tartásdíj - többek között -  alapját a költségtérítés, az étkezési hozzájárulás, illetve a hasonló jellegű egyéb járandóság.
	A fenti jogszabályok rendelkezéseinek az egybevetése alapján megállapítható, hogy a bányászatban munkát végzők juttatása jogintézményi hovatartozását tekintve keresetkiegészítés, amely - az Igazgatóság közlésével megegyezően - mentes a végrehajtás alól.
	Mindezek alapján  az Igazgatóság megfelelően tájékoztatta a panaszost arról, hogy a volt férj ellátásából levonást nem teljesíthet.
A rendelkezésemre álló iratokból az is kitűnik, hogy az Igazgatóság a bíróság végzésének a kézhezvételét követően az 1999. május 18-án kelt, 726-00043-1. számú levelében a bíróságot is tájékoztatta arról, hogy a kötelezett (volt férj) járandóságából levonást nem eszközölhet. 
Az Igazgatóság eljárását vizsgálva megállapítottam, hogy a panaszost és a bíróságot a hatályos jogszabályoknak megfelelően tájékoztatta, és ezzel nem okozott alkotmányos visszásságot. [Alkotmány 2. § (1) bekezdés, a jogbiztonsággal és a tisztességes eljárással összefüggésben, illetőleg a 67. § (1) bekezdés.] 
A bíróság által hozott ítéletre vonatkozóan - az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 29. § (1) f) pontja szerint - hatásköröm hiánya miatt vizsgálatot nem folytathatok.
	Összegezve: az Igazgatóság eljárása alkotmányos visszásságot nem okozott, ezért az ügyben ajánlást, kezdeményezést nem teszek.

Budapest, 2001. május 29.

Gönczöl Katalin