OBH 5513/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva 

Az eljárás megindulása
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezte, hogy a Cibakháza Nagyközség Önkormányzata a belvízkárral kapcsolatos ügyében nem intézkedett, támogatást nem kapott, a döntésről határozattal nem értesítették.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált jogorvoslathoz, a tulajdonhoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
	A panaszos azt sérelmezte, hogy belvízkára ellenére nem kapott támogatást. A helyreállítás minden pénzüket felemésztette, és még 540 ezer forint értékű munka elvégzésére lenne szükség. A falazat átnedvesedett, és attól tartanak, hogy a ház összedől, ami a panaszos és leánya veszélyeztetésén túl súlyosan érintheti a szomszédos ingatlantulajdonost is.  A panaszos azért tartja kifogásolhatónak az önkormányzat eljárását, mert az önkormányzati törvény szerint az önkormányzat feladata a belvízvédelem, ezen felül eljárási határidők is kötik, továbbá álláspontja szerint a belvízvédelem elmulasztásával az önkormányzat is hozzájárult az ingatlanuk megrongálódásához. A panaszos  2000. január 24-én  az önkormányzathoz fordult, és bejelentette az "alsó" épületben keletkezett kárt, és azt, hogy a vakolat leázott. Azt is sérelmezte, hogy az ingatlan lapos területen való fekvése ellenére a vízelvezetés nem megoldott, így belvízkáruk keletkezett. Az önkormányzat pár nap múlva a kárfelmérési adatokat felvette, és a helyreállítás várható költségét 200 ezer forintra becsülte. Március hónapban a következőkről értesítették a panaszost: Lakóházát súlyos belvízkár érte, amely a központi költségvetés segítségével helyreállítható,  igényét kárenyhítésre felterjesztették. Ezt követően hónapokig nem történt semmi, majd 2000. július 27-én egy környezettanulmány készült a panaszosnál. Ez azt tartalmazza, hogy nem főépületről, hanem melléképületről van szó, amit alsókonyhának, kamrának használnak. Az épület vályog, melyre a biztosító úgy nyilatkozott, hogy a kárra nem fizetnek. Ezt követően 2000. augusztus 8-án kelt határozattal a panaszos kárigényét elutasították. Az indokolást azt tartalmazza, hogy a megjelölt épület nem lakóház, hanem melléképület. Anyagi támogatás pedig csak a lakhatás alapvető feltételeinek biztosítására adható. Egy hónappal később a biztosító társaság arról tájékoztatta a panaszost, hogy a belvíz okozta károkra a biztosítási szerződés kockázatvállalása nem áll fenn, ezért nem segíthetnek. 
A Jász-Nagykun-Szolnok Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság 2000. októberében a következőket állapította meg: A kárenyhítéssel kapcsolatos központi előírások ismeretében az önkormányzat ideiglenes bizottsága által végzett környezettanulmány rögzítette, hogy a támogatás nem lakásra, hanem melléképületre vonatkozik. Az üggyel kapcsolatos határozat készült, azt azonban a bejelentő részére nem küldték meg. A helyszínt megtekintve azt rögzíthették, hogy az épületrészt alsókonyhaként használják és ágy is található benne. Az idős tulajdonos az ingatlanban egyedül él, de folyamatosan ott tartózkodik a gondját viselő leánya. A mélyen fekvő telek főépületében is felfedezhetők a belvízkár nyomai, de  a külső téglaburkolat miatt ez csak belül észlelhető. Ezt a hibát a tulajdonos a kárfelmérőknek nem mutatta meg. A lakás belső rendbetételéhez saját erőből hozzáfogtak, de azt befejezni nem tudják. 
	A  katasztrófavédelem véleménye szerint a kár mértékét  az építési hatóság szakembereivel lett volna célszerű megvizsgáltatni. Végezetül a katasztrófavédelem feljegyzése azt tartalmazza, hogy kárenyhítést a központi keretből az önkormányzat már nem tudja biztosítani.
Az önkormányzat álláspontja az volt, hogy a panaszos azért nem kaphatott támogatást, mert nem a lakóházát érte a károsodás.

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
Az elintézési határidő
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
A határozat alakja és tartalma
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
(2) Az ügyfél kérelmére indult eljárásban - jogszabályban meghatározott esetben - a kérelemnek helyt adó határozathoz fűződő jogkövetkezményeket kell alkalmazni akkor is, ha a közigazgatási szerv az előírt határidőn belül a kérelem teljesítését nem tagadta meg.
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését,
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,
c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta,
d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, hivatali beosztását és a közigazgatási szerv bélyegzőlenyomatát.
(2) Ellenérdekű ügyfél hiányában a kérelemnek helyt adó első fokú határozat, továbbá az egyezséget tartalmazó vagy jóváhagyó határozat indokolása és a kérelemnek helyt adó első fokú határozatban a jogorvoslatról való tájékoztatás is mellőzhető.
(3) A határozatot külön íven kell megszövegezni, illetőleg jegyzőkönyvbe kell foglalni, vagy az ügyiratra kell feljegyezni. Külön íven kell megszövegezni a határozatot, ha azt kézbesítés útján közlik, vagy ha az ügyfél kérelmére a kihirdetett határozatot neki megküldik.
(4) A jegyzőkönyvbe foglalt vagy az ügyiratra feljegyzett határozatban nem kell feltüntetni az (1) bekezdés a) és d) pontjában foglalt adatokat, ha azok az iratból kitűnnek.

A határozat közlése
45. § (1) A határozatot kézbesítés útján kell közölni, a jelenlevő ügyféllel, azonban – ha jogszabály nem zárja ki – kihirdetés útján is közölni lehet.
(4) A határozatot meg kell küldeni vagy arról tájékoztatást kell adni a jogszabályban meghatározott szervnek (személynek), valamint az ügyben eljárt szakhatóságnak.
47. § (1) A határozat közlésének napja az a nap, amelyen azt kézbesítették, kihirdették, a közszemlére tett iratot levették, illetőleg a határozatot távközlési eszköz útján közölték.
(2) A közszemlére tett iraton mind a kifüggesztés, mind a levétel napját fel kell tüntetni.
62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz.
(2) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, a fellebbezést a határozat közlésétől számított tizenöt napon belül lehet előterjeszteni.

9/1998. (I. 23.) Korm. rendelet a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatásának, a céljellegű decentralizált támogatásának igénybejelentési, döntéselőkészítési és elszámolási rendjéről, valamint a Magyar Államkincstár finanszírozási, elszámolási és ellenőrzési feladatairól.
34. § A helyi önkormányzat támogatást igényelhet - a 43. §-ban foglaltak kivételével - a területfejlesztési tanácstól az önkormányzati tulajdont sújtó, előre nem látható természeti vagy más károkból adódó (vis maior) esetek többletkiadásainak részbeni vagy teljes támogatására, a biztosításból vagy egyéb módon megtérülő károk figyelembevételével.
36. § (1) Különösen súlyos természeti vagy más, a település nagyobb részét érintő károk (pl. földrengés, árvíz, lakott területen belüli nagy kiterjedésű belvíz, tornádó, tűzvész, robbanás) mérséklésére a támogatás azonnali segítségnyújtásként előleg formájában is folyósítható a területfejlesztési tanács utólagos engedélyezésével, a tanács elnökének előzetes döntésével, elszámolási kötelezettséggel.
(2) Kivételes esetben a támogatás a lakosság egyszeri, rendkívüli szociális támogatására is kiterjedhet. A lakossági támogatás a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényben előírt eljárási szabályokkal egyezően az önkormányzati kötelezettségből eredő kiadások (átmeneti segély nyújtása a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került személyek részére az életveszély és a lakhatás elemi feltételeinek megteremtéséhez) részbeni vagy teljes megtérítését jelenti. A támogatás előleg formájában is folyósítható az (1) bekezdésben részletezett eljárás szerint.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat megállapította, hogy a kárenyhítésre vonatkozó kérelem ügyében  a panaszos közel egy év múlva kapott elutasító határozatot. A panaszos kérelme 2000. február 2-án érkezett az önkormányzathoz, de a 4 hónappal korábban kelt (2000. augusztus 8.)  határozatot csak 2000. december 14-én kézbesítette az önkormányzat.
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 4. §-ának (1) bekezdése rögzíti, hogy "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja." Az Áe. 15. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg." Az (5) bekezdés szerint "Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell." Az Áe. 16. § (3) bekezdése előírja "A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával." Az Áe. 26. §-ának (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le." A (4) bekezdés rögzíti, hogy "A közigazgatási szerv a bizonyítékokat egyenként és összességükben értékeli, és az ezen alapuló meggyőződése szerint állapítja meg a tényállást." Az Áe. 27. § (2) bekezdése azt rendeli, hogy "A köztisztviselő köteles az ügyfelet meghallgatása előtt a szükséges tájékoztatással ellátni, továbbá jogaira és kötelességeire figyelmeztetni. 
A közigazgatási szerv az eljárás során gondoskodik arról, hogy az ügyfelet a jogszabályok ismeretének hiánya miatt ne érje hátrány." Az Áe. 42. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy "A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz."
A vizsgált ügyben az lett volna a helyes eljárás, ha az önkormányzat  a panaszos kérelmét határidőn belül határozattal elbírálja.  A határidőben meghozott és szabályszerűen kézbesített döntés alapján a panaszos azonnal reagálhatott volna, hogy a főépületben is károsodás következett be, a főfalazat is átázott, és így a belvíz okozta károsodás lakóépületet érinti, ezért kéri a támogatást. (Ezt a kérelmet a panaszos által felkért szakértő  szakvéleménye is alátámasztja, amikor  megállapítja, hogy a belvíz hatására a szerkezeti főfalakba a nedvesség felszívódott, a vályogfalak mintegy 50 cm magasan felvizesedtek.) A közel egy év múlva érkezett határozat nem volt alkalmas arra, hogy a panaszos a jogaival éljen, és eséllyel pályázzon az állam által nyújtott támogatás biztosítására. A tényállás felderítésének, az alakszerű határozat időben történő meghozatalának elmaradásával, és a kézbesítés elmulasztásával a panaszos ingatlantulajdonához kapcsolódó állami támogatás igénybevétele nem történhetett meg, és megalapozottan -  akár műszaki szakvélemény igénybevételével - nem tisztázódott, hogy a panaszos ingatlanának mely része és milyen mértékben rongálódott meg a belvíz okozta kárral összefüggésben. Az egy év múlva kapott válasz a panaszos számára nem volt elfogadható,  nem volt meggyőző, és a felosztott támogatásokra tekintettel nem volt alkalmas a  jogorvoslati jog eredményes igénybevételére.
A vizsgálatban megállapítottam, hogy Cibakháza  Nagyközség Önkormányzata a kártérítési igénybejelentés határidőben történő elbírálásának elmulasztásával, majd a döntés  késedelmes kézbesítésével a tulajdonhoz, a jogorvoslathoz, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz fűződő joggal, összefüggésben visszásságot okozott.
Tekintettel arra, hogy az önkormányzat a központi támogatás felosztásáról már a panasz benyújtásának időpontja előtt döntött, így a felhívott alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megállapításán túl nincs arra lehetőség, az országgyűlési biztos az akkor rendelkezésre álló, de már felosztott központi forrásokra tekintettel utólagos támogatás megállapítására tegyen kezdeményezést.  Ennek megfelelően nem kezdeményezem a tényállás tisztázása nélkül hozott ügyben az  döntés felülvizsgálatát, de figyelemfelhívásként felkérem az önkormányzatot, hogy amennyiben a lakáscélú támogatás, vagy a szociális ellátások forrásai bármilyen lehetőséget adnak a panaszos  támogatására, illetve a megyei katasztrófavédelmi igazgatóságnál benyújtott pótigény előterjesztése ezt lehetővé teszi, úgy segítsék az utólagos kárenyhítését.

Kezdeményezés
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 21. § (1) bekezdésében foglaltak alapján kérem Cibakháza Nagyközség Önkormányzatának polgármesterét és jegyzőjét, hogy a kérelmek ügyében mindenkor határidőben döntsenek, gondoskodjanak a határozat szabályszerű kézbesítéséről, és erre hívják fel munkatársaik figyelmét is.
	Kérem Cibakháza Nagyközség Önkormányzatának polgármesterét, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjáról 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 2002. március 26.

Takács Albert