OBH 5499/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása 
	A panaszos azért fordult panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert sérelmezte Penészlek Község Önkormányzatának eljárását a gyermekvédelmi támogatás folyósításával kapcsolatos ügyében.
A panaszban leírt sérelem összefüggésben áll az Alkotmányban rögzített gyermeki jogokkal  (66. § (2) bekezdés), szociális biztonsághoz való joggal (70/E. § (1) és (2) bekezdés), valamint a jogbiztonság és  a tisztességes eljáráshoz való jog követelményével (2. § (1) bekezdés), ezért az ügyben vizsgálatot indítottam.
A vizsgálatban az önkormányzattól tájékoztatást és a gyermekvédelmi támogatással kapcsolatos helyi rendelet megküldését kértem.

A megállapított tényállás
	A panaszos azt sérelmezte, hogy Penészlek Község Önkormányzata a rendszeres gyermekvédelmi támogatást természetbeni ellátás formájában nyújtja, gyermekétkeztetés címén. Sérelmezte továbbá a jegyző azon tájékoztatását, mely szerint három kiskorú gyermeke után azért nem jogosult a normatív térítési díj kedvezményre, mert a támogatás nem terjed ki az óvódás korú gyermekekre.
	Az önkormányzat 2000. június 15-én kelt határozattal arról értesítette a panaszost, hogy három gyermeke részére - az 1997-ben megállapított rendszeres gyermekvédelmi támogatás felülvizsgálatát követően - 2000. július 1. napjától 3320 Ft összegben folyósítja a gyermekvédelmi támogatást. A határozat arra nem tér ki, hogy ez gyermekenként vagy egyösszegben értendő.
	2000. augusztus 7-én arról értesítették a panaszost, hogy két gyermekének egyszeri kiegészítést biztosítanak, tankönyvet és tanszert.
2000. augusztus 7-én még egy határozatot hozott az önkormányzat, melyben a korábban megállapított rendszeres gyermekvédelmi támogatás módosításáról döntött. "...az általános iskolai tanulók, óvodások részére 2000. július 1. napjától - 2000. augusztus 31. napjáig pénzbeni ellátás formájában, 2000. szeptember 1. napjától természetbeni ellátás (étkeztetés) formájában .... 3320 Ft/fő összegben kerül megállapításra."
	A panaszos 2000. szeptember 5-én  azt kérte az önkormányzattól, hogy három kiskorú gyermekére tekintettel vegyék figyelembe, hogy 50 %-os gyermekétkeztetési térítési díj kedvezményre jogosult, amit eddig soha nem kapott meg. Beadványában évekre visszamenőlegesen kérte ennek a kedvezménynek a megtérítését, illetve érvényesítését.
	Az önkormányzat 2000. szeptember 13-án közölte, hogy "....az 1993. évi tv. (közelebbi számmeghatározás nélkül) 115/A. § (14) bek. c) pontja alapján jogosultak a három és több gyermekes családoknak járó  50 %-os normatív gyermekétkeztetési térítési díj kedvezményre, mivel a családban három kiskorú gyermek ellátásáról gondoskodnak. Az óvodás korú gyermekek étkeztetésére nem terjed ki a normatív támogatás, mivel a szociális törvény erre nem ad lehetőséget, valamint nincs lehetőség a visszamenőleges kifizetésre sem, mivel a támogatás étkeztetésre adható." 
A tájékoztatás időpontjában a hivatkozott jogszabályi hely mintegy három éve nem volt hatályos, tekintve hogy az 1993. évi III. törvény 115/A. §-át az 1997. évi XXXI. törvény 1997. november 1-jével hatályon kívül helyezte. A 115/A. §-nak egyébként nem volt 14. bekezdése, hanem a hivatkozás helyesen a  (4) bekezdés volt.
A panaszos az önkormányzat tájékoztatását nem fogadta el, és 2000. november 27-én és 2000. december 11-én ismételten az önkormányzathoz fordult. Hivatkozott a Szabolcs-Szatmár Megyei Közigazgatási Hivataltól kapott tájékoztatásra, mely szerint új kérelem benyújtása esetén kérheti a visszamenőleges kifizetést. Azt is sérelmezte, hogy óvodás gyermeke esetében nem kapott támogatást azokra a napokra, amikor a gyermek beteg volt. Az intézménynek jelentette a távolmaradás okát, és az étkeztetést lemondta. Közölte beadványában, hogy erre vonatkozóan a közigazgatási hivatal szintén nyilatkozott: "...ha az intézményi étkeztetést a gyermek önhibáján kívül nem veszi igénybe, a gyermekvédelmi támogatás ezen összegét a szülő számára ki kell fizetni."
Az önkormányzat polgármesterétől rövid úton történő tájékozódás alapján megtudtam, hogy a településen valamennyi jogosultnak a gyermekvédelmi támogatást természetbeni ellátás (étkeztetés) formájában biztosítják.
Az önkormányzat a gyermekvédelmi ellátásokról rendeletet alkotott, amely a természetbeni gyermekvédelmi támogatást is megengedi. A rendelet nem arról szól, hogy a támogatás  csak pénzben vagy csak természetben adható, hanem fő szabályként az pénzben, de bizonyos esetekben természetben is biztosítható.

Az ügy jogszabályi háttere
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
Természetben nyújtott ellátások
28. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testületének döntése alapján a rendszeres és a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás természetbeni ellátás formájában is nyújtható, különösen a védelembe vett gyermekek számára.
(2) Természetbeni ellátás különösen az általános iskolás gyermekek tankönyv- és tanszerellátásának támogatása, a gyermekintézmények étkezési térítésének díjkedvezménye, tandíj, egészségügyi szolgáltatásért fizetendő térítési díj, illetve egyéb ellátás kifizetésének átvállalása.
148. § (5) Gyermekétkeztetés esetén
a) diákotthonban, kollégiumban, gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményben elhelyezett
aa) óvodás gyermek,
ab) általános iskolai tanuló
után az intézményi térítési díj 50%-át,
b) diákotthonban, kollégiumban, gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményben elhelyezett és externátusi ellátásban részesülő
ba) szakmunkásképző iskolai és szakiskolai tanuló,
bb) gimnáziumi, szakközépiskolai tanuló,
után az intézményi térítési díj 30%-át,
c) három- és többgyermekes családoknál gyermekenként az intézményi térítési díj 50%-át,
d) fogyatékos gyermek és fogyatékos tanuló után [feltéve, hogy az a)-c) pont szerinti kedvezményben nem részesül] az intézményi térítési díj 30%-át
kedvezményként [az a)-d) pont a továbbiakban együtt: normatív kedvezmény] kell biztosítani
A 115/A. §-t  hatályon kívül helyezte az 1997. évi XXXI. törvény 163. § c) pontja, hatálytalan: 1997. XI. 1-től.
1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
115/A. (4) Gyermekétkeztetés esetén
a) a diákotthonban, kollégiumban - ideértve a gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményeket is - elhelyezett
aa) gyermek,
ab) alapfokú művészetoktatási intézményben tanuló,
ac) általános iskolai tanuló
után az intézményi térítési díj 50%-át;
b) a kollégiumban, diákotthonban, szakmunkásotthonban - ideértve a gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményeket is - elhelyezett és externátusi ellátásban részesülő
ba) szakmunkásképző iskolai és szakiskolai tanuló,
bb) gimnáziumi, szakközépiskolai tanuló
után az intézményi térítési díj 30%-át;
c) a három- és többgyermekes családoknál gyermekenként az intézményi térítési díj 50%-át;
d) a fogyatékos gyermek és fogyatékos tanuló után az intézményi térítési díj 30%-át kedvezményként [az a)-d) pont alattiak a továbbiakban: normatív kedvezmény] kell biztosítani. A normatív kedvezmény csak egy jogcímen vehető igénybe.
Penészlek Község Önkormányzatának 6/2000.(XII. 5.) Kt. rendelete az önkormányzat által biztosított egyes gyermekvédelmi ellátásokról

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
66. § (2) A Magyar Köztársaságban az anyáknak a gyermek születése előtt és után külön rendelkezések szerint támogatást és védelmet kell nyújtani.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálatban megállapítottam, hogy Penészlek Község Önkormányzat a rendszeres gyermekvédelmi támogatást  az általános iskolai tanulók és az óvodások részére természetbeni ellátás (étkeztetés) formájában nyújtja valamennyi arra jogosult részére.
A gyermekvédelmi támogatás minimális összege gyermekenként az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 20 %-a, amely a gyermekvédelmi törvény értelmében pénzbeni ellátási forma. A törvény a gyermek érdekében mérlegelési lehetőséget biztosít a települési önkormányzat képviselő-testületének, hogy mind a rendszeres, mind a rendkívüli támogatást természetbeni ellátás formájában is biztosítható. Ez azonban a főszabályt nem rontja le, hanem minden esetben azt a célt szolgálja, hogy az egyes eseteket figyelembe véve, a támogatás a leghatásosabban érvényesüljön, adott esetben az összes körülmény mérlegelésével ne a szülő kaphassa meg, hanem közvetlenül a természetbeni ellátáson keresztül a gyermek vehesse azt igénybe. A törvény nem ad lehetőséget arra, hogy  az önkormányzat a településen minden jogosultatnak csak és kizárólag természetbeni juttatással biztosítsa a támogatást, mert a törvény nem így rendelkezik, másrészt elmarad a személyre, családra szóló, egyediesített, minden körülményt figyelembe vevő esetmegismerés, és az ezeknek leginkább megfelelő juttatás biztosítása. Amennyiben az önkormányzat ennek megfelelően jár el, úgy elkerülhető a "szabványosított" megoldással járó sérelem, nevezetesen, hogy elmarad a kedvezmény érvényesítésének a lehetősége. A gyermekvédelmi törvény 148. § c) pontja értelmében ugyanis a gyermekétkeztetés esetén a három- és többgyermekes családoknál gyermekenként  az intézményi térítési díj 50 %-át kedvezményként kell biztosítani.  A panaszosnál ennek a kedvezménynek a folyósítása nem követhető. Nincs pontosan meghatározva az étkeztetés díja, és ehhez nincs hozzákapcsolva a kedvezmény leszámítása, végezetül nincs kimutatva, hogy van e maradvány, ami még a panaszosnak gyermekvédelmi támogatás címén jár, vagy ez az 50 % kedvezmény figyelembevételével sem biztosítható.
	Az ügyben a további sérelmet az okozta, hogy az önkormányzat jegyzője 2000. szeptemberében egy több éve hatályát vesztett törvényi helyre hivatkozott. A további bizonytalanságot fokozta, hogy a hivatkozott törvény számát nem tüntette fel, és olyan bekezdésre utalt, amit a hatályon kívül helyezett paragrafus korábban sem tartalmazott.
A vizsgálatban megállapítottam, hogy Penészlek Község Önkormányzata a gyermekvédelmi támogatás egységesített juttatási formájával az egyedi elbírálást megkerülte és megnyugtatóan nem rendezte a kedvezmény sorsának alakulását, ezzel a panaszost bizonytalanságban tartotta.
A 2000. augusztus 7-én kelt határozat indokolása azt tartalmazta, hogy a panaszos gyermekvédelmi támogatás ügyében a határozatot módosították, mivel a  képviselő-testület a rendelkező részben foglaltak szerint határozott. Ez nem felel meg a közigazgatási határozatnak az indokolásával szemben támasztott követelményeknek. Az indokolásnak a döntést képező rendelkezés magyarázatának kell lenni, és nem olyan formális indokolásnak, hogy a határozatot azért módosították, mert a képviselő-testület így határozott. Ez nem megfelelő magyarázat, illetve magyarázatnak nem is tekinthető. A magyarázat tényekre és jogokra vonatkozik, ezek bemutatása az indokolás. Itt kellett volna az egyedi esetre vonatkozóan megmagyarázni azt, hogy a panaszos esetében miért kellett a természetbeni juttatást biztosítani és az 50 %-os térítési díj  ehhez miként viszonyul. Ki kellet volna térni az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítás indokaira is, hiszen a panaszos többször kérte, hogy számára, illetve gyermekei számára miként állapítsák meg a támogatást, és minden esetben kérte a  térítési kedvezmény érvényesítését. Erről a határozat említést sem tesz. Ezzel szemben az indokolás az érdemi döntés ténybeli és jogi megalapozottságának logikai levezetése. A döntéshozatal okait tekinti át, egyben az ügyet mint jogviszonyt értelmezi.
	A vizsgálatban megállapítottam, hogy az önkormányzat eljárása az Alkotmányban deklarált szociális biztonsághoz való joggal, a gyermeki jogokkal és a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és tisztességes eljáráshoz való joggal kapcsolatban visszásságot okozott.

Kezdeményezés
	1. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem Penészlek Község Önkormányzatának polgármesterét, hogy a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvénynek a gyermekvédelmi támogatásról szóló rendelkezése alapján ismételten tekintse át a panaszos kérelmét és ennek megfelelően hozzon határozatot. A határozatban térjen ki arra, hogy tévesen hivatkozott jogszabály alapján a törvény hatálybalépését követően miként alakult az intézményi térítési díjkedvezmény.
	2. Felkérem a polgármestert és a jegyzőt, hogy a jövőben gondoskodjanak a határozat indokolási kötelezettségének teljesítéséről, és arról, hogy a munkatársak  mindenkor a hatályos jogszabályok alapján járjanak el, a jogszabályokat pontosan idézzék és tartsák szem előtt az alkotmányos jogok érvényesülését.
	Kérem Penészlek Község Önkormányzatának polgármesterét és jegyzőjét, hogy a kezdeményezésekkel kapcsolatos álláspontjukról, illetve intézkedésükről 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek.

Budapest, 2001. április 23.

Gönczöl Katalin