OBH 5494/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Haraszti Katalin

A vizsgálat megindulása:
	A magyar állampolgár panaszos elektronikus üzenetben (a továbbiakban: beadvány) fordult a nemzeti és etnikai kisebbségi jogok országgyűlési biztosához, amelyben egy színes bőrű, külföldi – az Amerikai Egyesült Államok állampolgára – barátját ért hátrányos megkülönböztetést sérelmezte. A beadványt a kisebbségi jogok országgyűlési biztosa hatáskör hiányában áttette az állampolgári jogok országgyűlési biztosához.

A megállapított tényállás: 
	Első alkalommal, egy péntek este, a panaszos és két barátja – köztük a külföldi állampolgár - a Budapesti Műszaki Egyetem Schönherz Zoltán Kollégiumában működő Újvár Klubban rendezett nyilvános diszkóba szerettek volna bejutni. Az ajtóban álló biztonsági őr a panaszos magyar állampolgár barátját félre hívta és közölte, hogy nagyon sajnálja, de “négereket nem engedhet be” a rendezvényre.
	Második alkalommal, a panaszos és külföldi barátja a Petőfi Csarnokban rendezett Depeche Mode Klub rendezvényén szerettek volna szórakozni. Röviddel belépőjegy megváltását követően két, szintén a rendezvényen szórakozó fiatal férfi ment oda hozzájuk, akik fenyegető magatartást tanúsítva, szóban zaklatták őket - sértő megjegyzéseket tettek a külföldi bőrszínére – majd egyikük bántalmazta a panaszost. Először a panaszos barátja, majd bántalmazását követően ő is bemenekült a mosdóba. A bántalmazás következtében a panaszos szemüvege eldeformálódott, és homlokán felrepedt a bőr. A vérző panaszos és barátja az időközben a helyszínre érkező biztonsági őrök segítségével tudott a mosdóból kimenekülni, illetve a rendezvény helyszínét elhagyni.
	A panaszos és barátja a Petőfi Csarnokból egyenesen az Amerikai Egyesült Államok Nagykövetségére mentek, ahol panaszuk rögzítését követően a szolgálatban lévő diplomata behívott egy magyar rendőrt, aki megkérdezte őket, hogy kívánnak-e feljelentést tenni. Nemleges válaszukat követően a rendőr távozott. Feljelentés hiányában büntetőeljárás nem indult.

A vizsgált alkotmányos jogok:
A jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz való jog: A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. /Alkotmány 2. § (1) bekezdés/

Az alapvető jogok tiszteletben tartásához és védelméhez való jog: A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége. /Alkotmány 8. § (1) bekezdés/

Hátrányos megkülönböztetés tilalma: “A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti”. /Alkotmány 70/A. § (1)-(2) bekezdés/

Az alkalmazott jogszabályok:
Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény 
32/B. § (1) Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának feladata, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatban tudomására jutott visszásságokat kivizsgálja vagy kivizsgáltassa, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen.
77. § (1) Az Alkotmány a Magyar Köztársaság alaptörvénye.
(2) Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok a társadalom valamennyi szervezetére, minden állami szervre és állampolgárra egyaránt kötelezőek.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket - ide nem értve a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatát - már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (1) E törvény alkalmazásában - a (2) bekezdésben foglaltak kivételével - hatóság:
a) a közigazgatási feladatot ellátó szerv;
b) a közigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv e jogkörében;
c) a fegyveres erők;
d) a rendvédelmi szerv;
e) a nemzetbiztonsági szolgálat;
f) a nyomozó hatóság, ideértve az ügyészségi nyomozást végző ügyészségi szervet is;
g) a helyi önkormányzat és a kisebbségi önkormányzat;
h) a kötelező tagság alapján működő köztestület;
i) a közjegyző;
j) a megyei bírósági végrehajtó és az önálló bírósági végrehajtó.
(2) E törvény alkalmazásában nem minősül hatóságnak:
a) az Országgyűlés;
b) a köztársasági elnök;
c) az Alkotmánybíróság;
d) az Állami Számvevőszék;
e) a bíróság;
f) az ügyészség, kivéve az ügyészségi nyomozást végző ügyészségi szervet.

A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény
Nemzeti, etnikai, faji vagy vallási csoport tagja elleni erőszak
174/B. § (1) Aki mást valamely nemzeti, etnikai, faji vagy vallási csoporthoz tartozása, vagy vélt tartozása miatt bántalmaz, illetőleg erőszakkal vagy fenyegetéssel arra kényszerít, hogy valamit tegyen, ne tegyen vagy eltűrjön, bűntettet követ el, és öt évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.
(2) A büntetés két évtől nyolc évig terjedő szabadságvesztés, ha a bűncselekményt
a) fegyveresen,
b) felfegyverkezve,
c) jelentős érdeksérelmet okozva,
d) a sértett sanyargatásával,
e) csoportosan,
f) bűnszövetségben
követik el.

A büntetőeljárásról szóló1973. évi I. törvény
122. § (2) Minden hatóság és hivatalos személy köteles a hivatali hatáskörében tudomására jutott bűncselekményt - ha az elkövető ismert, annak megjelölésével - feljelenteni. A feljelentéshez csatolni kell a bizonyítási eszközöket, vagy ha ez nem lehetséges, a megőrzésükről kell gondoskodni.

A vizsgálat megállapításai:
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése értelmében az országgyűlési biztos akkor jogosult eljárni, ha a hatóságok, illetve közszolgáltatást végző szervek eljárása, ennek során hozott határozata, illetve a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn.
Az Obtv. hivatkozott rendelkezéseiben megjelölt feltételeket vizsgálva megállapítottam, hogy a panaszos színes bőrű barátját, illetve ezzel összefüggésben őt ért sérelem az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében biztosított hátrányos megkülönböztetés tilalmával összefüggésbe hozható.
    Az Obtv. a 16. § (1) bekezdésében megjelölt, esetleges sérelmet okozó szervtípusok közül kizárólag a hatóság fogalmát értelmezi. Az Obtv. 29. § rendelkezései alapján sem a Budapesti Műszaki Egyetem Schönherz Zoltán Kollégiuma, sem a Petőfi Csarnok nem hatóság. A beadványban megjelölt, a panaszossal, illetve színes bőrű barátjával kapcsolatba került szervek közül kizárólag a rendőrség tekinthető hatóságnak, amely azonban a sérelmet szenvedett személyek kívánságára – feljelentés hiányában – nem járt el. A panaszos színes bőrű barátnőjével történtek felvetik a Büntető Törvénykönyv 174/B. §-ában szabályozott nemzeti, etnikai, faji vagy vallási csoport tagja elleni erőszak bűntette elkövetésének gyanúját, ami hivatalból üldözendő bűncselekmény. A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. tv. 122. § (2) bekezdése értelmében minden hatóság és hivatalos személy köteles a hivatali hatáskörében tudomására jutott bűncselekményt feljelenteni. Az Alkotmánybíróság 49/1998. (XI. 27.) AB határozata indokolásában rámutatott arra, hogy a demokratikus jogállamban a "büntető hatalom gyakorlásának, a büntető igény érvényesülésének intézmény- és eszközrendszere közvetlen alkotmányos jelentőséggel bír; a büntető felelősségre vonás szabályai alkotmányos jelentőségűek”. Az Alkotmánybíróság idézett álláspontjára figyelemmel a panaszos által említett rendőr a feljelentési kötelezettsége elmulasztásával az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében szabályozott jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz való joggal összefüggő visszásságot okozott. 
Az Obtv. az országgyűlési biztosok jogértelmezésére bízza annak eldöntését, hogy mely szerveket tekintenek közszolgáltatónak. Mind a korábban, mind a jelenleg hivatalban lévő országgyűlési biztosok minden esetben közszolgáltatónak tekintették az állami hatóságnak nem minősülő, állami vagy önkormányzati feladatot ellátó szerveket. A vizsgálat tárgyát képező ügyben, a Fővárosi Önkormányzat által fenntartott és működtetett Petőfi Csarnok olyan közművelődési intézmény, ami a kulturális közszolgáltatást végző szerv ismérveinek megfelel.
A Schönherz Zoltán Kollégium a Budapesti Műszaki Egyetem intézménye, amelyet az épületében megrendezett – a belépődíj megfizetésével – mindenki által hozzáférhető kulturális rendezvény kapcsán kulturális közszolgáltatást végző szervnek tekintek. 
Az Alkotmány 8. § (1) bekezdésével összefüggésben az Alkotmánybíróság 64/1991. (XII. 17.) AB határozata indokolásában elvi éllel mutatott rá arra, hogy az államnak az alapvető jogok - így a hátrányos megkülönböztetés tilalmához való jog – tiszteletben tartására és védelmére vonatkozó kötelessége a szubjektív alapjogokkal kapcsolatban nem merül ki abban, hogy tartózkodnia kell a megsértésüktől, hanem magában foglalja azt is, hogy gondoskodnia kell az érvényesülésükhöz szükséges feltétekről. Az alapvető jogok védelme az érvényesülésükhöz szükséges személyi és szervezeti feltételek biztosítását is magában foglalja. Az említett okból elfogadhatatlan, hogy valakit egy közművelődési intézmény épületében tartott nyilvános rendezvényre, a rendfenntartásért felelős biztonsági őr a bőrszíne miatt ne engedjen be; különös figyelemmel arra, hogy az alapvető jogok érvényesüléséhez szükséges szervezeti feltételek biztosítása - szükség esetén - az érintett személy védelmének kötelezettségét is magában foglalja. Az említett kötelezettség fennállására tekintettel érthetetlen, hogy a Petőfi Csarnok biztonsági őrei az agresszív, zaklató magatartást tanúsító személyek – akár rendőri segítséggel történő – eltávolítása helyett, miért a panaszost és színes bőrű társát “menekítették” ki az intézményből. 
	Eljárásom során azért nem vizsgáltam, hogy a panaszos, illetve színes bőrű barátjának a Schönherz Zoltán Kollégiumban tartott táncos rendezvényre történő bejutását megakadályozó “biztonsági őr” az intézmény dolgozója, a Budapesti Műszaki Egyetem diákja, illetve az intézmény lakója volt-e, mert az említett körülménynek a közművelődési intézményeket terhelő alkotmányos kötelezettségek szempontjából nincs jelentősége. Az említett kötelezettség szempontjából annak sincs jelentősége, hogy a panaszost Petőfi Csarnokban bántalmazó, illetve őt és színes bőrű barátját zaklató személyek nem az intézmény dolgozói, hanem a rendezvényen szórakozó “vendégek” voltak. A közművelődési intézmények alapvető jogok érvényesülésének biztosítására vonatkozó kötelezettsége ugyanis nem csak az általuk szervezett, illetve a saját munkatársaik által lebonyolított, hanem az azokra a rendezvényekre is kiterjed, amelyek számára helyet biztosítanak. A vizsgálatommal érintett közművelődési intézmények nem tettek eleget az Alkotmány 77. § (2) bekezdésében előírt kötelezettségüknek, amellyel veszélyeztették az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében biztosított hátrányos megkülönböztetés tilalmához való jog érvényesülését.

Kezdeményezés

Az Obtv. 21. § (1) bekezdése alapján, felhívom 
Budapest rendőr-főkapitányának figyelmét, hogy a rendőri szervek fokozott figyelmet fordítsanak az 1973. évi I. tv. 122. § (2) bekezdésében előírt feljelentési kötelezettségük teljesítésére.
A Budapesti Műszaki Egyetem Schönherz Zoltán Kollégiuma, és a Petőfi Csarnok igazgatóját, hogy a jövőben fokozott figyelmet fordítsanak az általuk vezetett intézménynek a hátrányos megkülönböztetés tilalmához való jog érvényesülésének biztosítására vonatkozó kötelezettsége teljesítésére.
 
Budapest, 2002. március 29.

Takács Albert