OBH 5473/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában sérelmezte Dunavarsány Nagyközség Önkormányzata Polgármesteri Hivatala jegyzője (Jegyző) eljárásának elhúzódását, mert a 2000. június 20. napján benyújtott birtokvédelmi ügyében a jegyző a törvényes határidőben döntést nem hozott. 
	A beadvány alapján a jogbiztonság alkotmányos elvének (Alk. 2. § (1) bek.), valamint a jogorvoslathoz való jognak (Alk. 57. § (5) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el.
	Tájékoztatás és iratok rendelkezésemre bocsátása céljából megkerestem a Jegyzőt. 

Megállapított tényállás
	Panaszos és társai tulajdonát képezik a dunavarsányi 0138/16., 0138/17., 0138/18. és a 0138/20. helyrajzi számú külterületi ingatlanok, melyek a dunavarsányi, Nagyvarsányi út és az AQVA Kft. (Kft.) kavicsbányája között fekszenek.
	A panaszbeadvány szerint panaszos és társai földjeinek végénél az utat ökölnyi nagyságú kövekkel (kulé) terítették be. Panaszos azt sérelmezi, hogy a már említett kuléval beterített út sem gyalog, sem kerékpárral biztosságosan nem járható, a kövek felsértik a lovak patáját, rongálják a mezőgazdasági gépek megmunkáló szerkezeteit, s ezen felül betúródnak a már említett termőföldekre.
	A szomszédos Kft. saját földjét bérbe adta vizisport céljára. Ezt panaszosokétől egy út választja el. A vízfelületet használó gépkocsival érkezők az egész utat parkolással alkalmanként - 15-20 kocsival - elzárják s ezen túl panaszos és társai ingatlanát 4-5 m szélességben igénybe veszik, a területen lévő vetést letapossák, miként az átmenő forgalom is   panaszos vetésének letaposásával, így károkozással jár. A bérelt területre érkező kutyatartók pedig panaszos és társai földjére köveket dobálnak a kutyákkal való megkerestetés céljából. Kiépített parkoló hiányában a búzatáblák között fokozott a tűzveszély.
	Panaszos a jegyzőtől - az útra kihelyezett kövek felszedésének és eltávolításának, a vízi vízisí telep bekerítésének és a parkoló gépkocsik kerítésen belül való elhelyezésének elrendelését, valamint azt kéri, hogy kötelezze a Kft.-t és a bérlőjét a telep létesítésére és a tűzvédelemre vonatkozó szabályok betartására.
	Az országgyűlési biztos megkeresésére a jegyző azt a tájékoztatást adta, hogy panaszos birtokvédelmi kérelme tárgyában panaszos kérelmére 2000. június 23-án indult eljárást megszüntette a 1318-4/2000. számú és 2000. november 23-án kelt határozatával. Egyidejűleg tájékoztatta panaszost jogorvoslati jogának érvényesítéséről. Határozatának indokolásában a jegyző rögzítette, hogy az út borítása valóban a beadványban megjelölt bányaművelésből származó melléktermék, "kulé". Ezt azonban már letaposták. Az út járható, szilárdabb felületű mint a földút. A panaszolt út szabályosan kialakított felületű, az a mezőgazdasági művelésű területbe nem lóg be. Az útfelület kövekkel való lefedése az út minőségi javulását eredményezte. A bányatónál tűzgyújtásra utaló nyomok nem találhatók. A birtokvédelmet kérők a 018/21. helyrajzi számú út tekintetében - mely a Petőfi Mg.Tsz. tulajdona - birtokvédelemre nem jogosultak. Az út kialakítása nem akadályozza a birtokvédelmet kérő tulajdonosokat szántójuk megközelítésében, illetve a birtokvédelmet kérők ingatlanai a település felöl a Nagyvarsányi útról is megközelíthetők. A vízisí telep területén észlelt hiányosságok (engedély nélküli építkezés, vízisí telep létesítése engedélyezési eljárásának elmaradása), egyéb hatósági eljárás tárgyát képezik. E körülmények azonban a kérelmezőket birtoklásukban nem zavarja.
	A jegyző arról is tájékoztatta az országgyűlési biztost, hogy 2000. június 26-án megtartott helyszíni szemlét követően az ügyintéző mulasztása miatt a törvényes határidőben nem intézkedett. Ezért a mulasztást elkövető ügyintézőt felelősségre vonta és figyelmeztetésben részesítette. A mulasztást a birtokvédelmi ügyben hozott határozatának meghozatalával pótolta. Bár a birtokvédelmi kérelem elbírálásával nem függ össze, egyidejűleg utasította a polgármesteri hivatal műszaki csoportját a dunavarsányi 0138/28-30. helyrajzi számú külterületi ingatlanokon az engedély nélkül létesített építmények, valamint a vízisí telep létesítése miatt a szükségessé vált intézkedésekre. 

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése rögzíti, hogy "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
Az Alkotmány 57. § (5) bekezdése úgy szól, hogy "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja."

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. §-ának (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."

A polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (Ptk.) 188. § (1) bekezdése kimondja, hogy: "Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg."
A (2) bekezdése úgy szól, hogy: "A birtokost a birtokvédelem mindenkivel szemben megilleti, annak a kivételével, akitől a birtokot tilos önhatalommal szerezte meg."
A Ptk. 191. § (1) bekezdése azt rendeli, hogy "Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését."
A (4) bekezdés úgy szól, hogy "A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani."
A Ptk. 192. § (1) bekezdése értelmében "Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását."
A (2) bekezdés előírásai szerint "A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás."
A Ptk. hatálybalépéséről és végrehajtásáról szóló 1960. évi 11. törvényerejű rendelet (Ptké.) 26. § (1) bekezdése szerint: "A birtokvita eldöntésére a községi, városi, fővárosi kerületi jegyző (a továbbiakban: jegyző) illetékes."
A Ptké. 29. §-a úgy szól, hogy: "Amennyiben a Ptk. vagy ez a törvényerejű rendelet eltérően nem rendelkezik, a jegyző előtti eljárásra az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény, a bíróság előtti eljárásra pedig a polgári perrendtartás rendelkezéseit kell alkalmazni."

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 15. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
Az (5) bekezdés úgy szól, hogy "Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell."

	Álláspontom szerint a hivatkozott jogszabályok alapján annak a kérdésnek az eldöntésére, hogy a kialakult állapot birtokháborításnak minősül-e, a Ptk. alapján a jegyző, illetve a bíróság jogosult. A Ptké. szerint az adott birtokháborítási ügyben a jegyző jogosult eljárni.
	A jegyző azonban a hivatkozott törvényben írt határidőben panaszos birtokvédelmi kérelme ügyében nem hozott határozatot.
	A vizsgálat rámutat arra, hogy az Alkotmánybíróság 72/1995. (XII.15.) AB számú határozatának indokolásában elvi éllel szögezte le: "Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az ügyfélnek ugyanakkor alapvető érdeke fűződik e döntés mielőbbi meghozatalához."
	A vizsgálat feltárta, hogy a jegyzőnek a kérelemre indult ügyben legkésőbb 30 napon belül kellett volna határozatot hoznia, amennyiben az eljárás felfüggesztésére, illetve az ügyintézési határidő meghosszabbítására törvényes indokot nem talált. A Jegyző e kötelezettségét azonban csak az ügyintézési határidő több mint három hónapos túllépésével teljesítette.
	A vizsgálat megállapította, hogy a jegyző - panaszos birtokvédelemre irányuló kérelme ügyében - az ügyintézési határidő elmulasztásával megsértette a jogbiztonság alkotmányos elvét (Alkotmány 2. § (1) bekezdés). Ugyanekkor ez a mulasztás az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslati joggal összefüggésben is visszásságot okozott azáltal, hogy e jog érvényesülésének lehetőségét az államigazgatási határozat késedelmes meghozatalával hosszabb időn át akadályozta.

Kezdeményezés
	Tekintettel arra, hogy a Jegyző a hatáskörébe tartozó és előtte folyamatban volt birtokvédelmi ügyben vizsgálatom lezárását megelőzően már határozatot hozott, ezért az ügyben ajánlást nem teszek. Mivel a mulasztás elkövetésével alaposan gyanúsítható köztisztviselő felelősségét a jegyző már megállapította, s ennek alapján figyelmeztetésben részesítette - ezért az említett köztisztviselő felelősségre vonására irányuló eljárás lefolytatását nem kezdeményezhetem. Kezdeményezem azonban, hogy a jegyző - a vizsgált üggyel azonos esetek jövőbeni elkerülése érdekében - hívja fel munkatársai figyelmét a törvényben írt ügyintézési határidő pontos betartására, vezetőtársai figyelmét pedig a határidők betartásának ellenőrzésére. Az ennek megtörténtét jelentő intézkedéséről - kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül - írásban tájékoztatni szíveskedjék.
	Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint a Dunavarsányi Önkormányzat polgármesterét, s a Polgármesteri Hivatal jegyzőjét, valamint a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét is tájékoztattam.

Budapest, 2000. december 14.

Gönczöl Katalin