J e l e n t é s 
az OBH 5471/2000. számú ügyében

								Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
Panaszos 1996 tavaszán fordult először az országgyűlési biztoshoz, szomszédja kacsatelepével kapcsolatban (ügyszám: OBH 4433/1996). Panaszában a telep fertőzésveszélyes és környezetszennyező voltát kifogásolta. Az eljárást az állampolgári jogok országgyűlési biztosának átalános helyettese megszüntette, tekintettel arra, hogy a kunfehértói önkormányzat arról tájékoztatta, hogy a kacsatelep megszűnt.
2000. őszén panaszos ismételten a szomszédjában működő kacsateleppel kapcsolatban kereste meg az országgyűlési biztost. Beadványában előadta, hogy a telep kora tavasztól késő őszig tartó üzemelése miatt büdös van, ingatlanán lévő kútjukban jelentősen csökkent a vízszint, a telepen elhullott állatokat panaszos kútja közelében lévő gödörbe temetik el, ezért attól fél, hogy a kút vize elfertőződik. A kacsák száma az évek során nőtt, ingatlana értéke jelentősen csökkent, szinte eladhatatlanná vált.
Több alkalommal kért segítséget az önkormányzattól, azonban véleménye szerint érdemi előrelépés nem történt.
Vizsgálatom az Alkotmányban biztosított tulajdonhoz, egészséges környezethez, valamint a kérelemhez való jog sérelmének gyanújával indult. Levélben megkerestem és tájékoztatást kértem a kunfehértói polgármestertől, az Alsó-Tisza Vidéki Környezetvédelmi Felügyelőségtől (a továbbiakban ATIKÖFE), és az ÁNTSZ Bács-Kiskun Megyei Intézetétől.

A megállapított tényállás
Az ATIKÖFE 2001. május 30-án kelt levelében arról tájékoztatott, hogy az országgyűlési biztos megkeresésének beérkezéséig nem rendelkezett információval a kacsatelepről. A panasz kivizsgálása céljából 2001. május 22-én az ATIKÖFE képviselői helyszíni szemlét tartottak, amelyen részt vett a kunfehértói polgármesteri hivatal képviselője, az ÁNTSZ Kiskunhalas Városi Intézetének képviselője, valamint a kunfehértói hatósági állatorvos. A szemle során megállapították, hogy a kacsatelep 1993 óta üzemel, működési engedélyt az üzemeltető nem tudott bemutatni. 
A helyszíni szemle megállapította, hogy a telepen - a vizsgálat időpontjában - 8.500 kacsa volt található. A kacsákat 14 napos korukig két fóliasátorban, majd ezt követően négy hétig a szabadban tartják. A vízellátás fúrt kútról biztosítja, azonban a tulajdonos vízjogi engedélyt nem tudott felmutatni. A vizsgált ingatlan a környező lakóházaktól 50-70 méterre található, a vizsgáltkor a kacsák bűze a lakóházaknál nem volt érzékelhető. Az állatok elhullása átlagosan 3-400 darab, ezeket a panaszos kerítésétől kb. 160 méterre levő, műszaki védelem nélkül ásott gödörbe temetik. 
Mind az ÁNTSZ, mind az állategészségügyi képviselő álláspontja szerint az elhullott állatok ártalmatlanítása nem megfelelő. Az ÁNTSZ képviselője előadta, hogy a fennálló állapot szennyezi a környéken lakók egyedi vízellátó rendszerét.
A polgármesteri hivatal képviselője a helyszíni szemle során úgy nyilatkozott, hogy a képviselő testület város rendezési tervében meghatározottak szerinti eljárást lefolytatják.
Az ÁNTSZ Bács-Kiskun Megyei Intézetének tisztifőorvosa 2001. május 31-én kelt levelében azt a véleményét fogalmazta meg, hogy a kacsatartó telep lakó épületektől való távolsága közegészségügyi szempontból kifogásolható. Tájékoztatott, hogy felhívja a kunfehértói önkormányzatot Képviselő-testületének 1998-ban jóváhagyott város rendezési tervében foglaltak betartására.
Az önkormányzat jegyzője megküldte 2001. június 5-én kelt birtokvédelemi határozatát, amelyben kötelezte a telep tulajdonosát, hogy a kacsatenyésztést szüntesse be. Indokolásában előadta, hogy panaszos kérelmét követően 2001. május 15-én helyszíni bejárást tartott, amely eredményeképpen megállapította, hogy a panasz jelentős részben jogos, a kacsatartás ezen módja alkalmas a környezet szennyezésére. Külön kitért az elhullott állatok szabálytalan elföldelésére, amely már önmagában alkalmas a környezet szennyezésére. Mindezen túl a telep tulajdonosának tevékenysége sérti a Képviselő-testületnek a Kunfehértó község helyi építési szabályzatáról és szabályozási tervéről szóló 11/1998. (X. 20.) rendeletét, mivel a rendelet szerint a település meghatározott részén - a panasszal érintett ingatlan is ide tartozik - az üzemi állattartás nem megengedett (az ilyen nagyszámú kacsa tenyésztése a rendelet szerint üzemi állattartásnak minősül).

Az ügy jogszabályi háttere
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről
188. § (1) Ha a birtokost birtokától jogalap nélkül megfosztják, vagy birtoklásában zavarják (tilos önhatalom), birtokvédelem illeti meg.
191. § (1) Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

1995. évi XCI. törvény az állategészségügyről
5. § (1) Az állattartó köteles
g) az elhullott állata tetemének, illetőleg az állati eredetű mellékterméknek és hasznosíthatatlan állati eredetű anyagnak az ártalmatlanná tételéről gondoskodni;
h) az állategészségügyi hatóságot - annak felhívására - az állati hulladék ártalmatlanná tételének jogszabályban megengedett módjáról tájékoztatni.
9. § (1) Az állati hulladékot ártalmatlanná kell tenni.
(2) Az állati hulladék ártalmatlanná tételéről - a (3) bekezdésben foglalt kivétellel - annak tulajdonosa, illetőleg, ha a tulajdonos ismeretlen az állati hulladék helye szerint illetékes települési, fővárosi kerületi önkormányzat köteles gondoskodni.
10. § (1) Az állati hulladék ártalmatlanná tételét az végezheti, aki erre engedélyt kapott (a továbbiakban: vállalkozó). Az engedély kiadásának feltétele az állati hulladék ártalmatlanná tételére vonatkozó állategészségügyi, közegészségügyi és környezetvédelmi előírások megtartása, továbbá előzetes kötelezettségvállalás az engedély iránti kérelemben megjelölt területen az állati hulladék teljes körű ártalmatlanná tételére, valamint a 9. § (3) bekezdése alapján elrendelt intézkedés teljesítésére.
(2) Az engedélyt a vállalkozó részére a székhelye szerint illetékes állomás - a területileg illetékes környezetvédelmi hatóság szakhatósági hozzájárulásával - adja ki. Több állomás illetékességi területéről történő állati hulladék begyűjtés, illetőleg több telephellyel rendelkező vállalkozó esetén az engedély kiadásához a begyűjtési terület és a telephely szerint illetékes állomás hozzájárulása is szükséges.
(3) A vállalkozó az állati hulladék ártalmatlanná tételére irányuló tevékenységet csak az (1) bekezdésben foglalt engedély birtokában kezdheti meg és folytathatja.
11. § (1) Az állati hulladékot az állategészségügyi, a közegészségügyi, valamint a környezetvédelmi előírások megtartásával kell ártalmatlanná tenni.

102/1996. (VII. 12.) Korm. rendelet a veszélyes hulladékokról
40. § (7) A veszélyes hulladéknak minősülő állati hulladékok begyűjtését, ártalmatlanítását és feldolgozását a hatályos állat-egészségügyi jogszabályok szerint kell végezni.

33/2000. (III. 17.) Korm. rendelet a felszín alatti vizek minőségét érintő tevékenységekkel összefüggő egyes feladatokról
6. § Az e rendelet szerinti eljárásokra az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) rendelkezései az irányadók a Kt. 66. §-ában írt eltérésekkel.
14. § (1) A felszín alatti víz veszélyeztetésével, terhelésével járó tevékenységek jellemzőit az "Alap-bejelentőlap a felszín alatti víz és a földtani közeg veszélyeztetéséről, terheléséről" megnevezésű bejelentőlapon (a továbbiakban: alap-adatlap), illetve "Részletes bejelentőlap a felszín alatti víz és a földtani közeg veszélyeztetéséről, terheléséről" megnevezésű adatlapon (a továbbiakban: részletes-adatlap), valamint "Éves jelentés a felszín alatti víz és a földtani közeg veszélyeztetéséről, terheléséről" megnevezésű jelentésben (a továbbiakban: éves jelentés) kell benyújtani az engedélyköteles tevékenység helye szerint illetékes felügyelőséghez (a továbbiakban: bejelentés).

41/1997. (V. 28.) FM rendelet az Állat-egészségügyi Szabályzat kiadásáról
1. § (1) Állatokat tartani - amennyiben külön jogszabály másként nem rendelkezik - csak az Országos Építésügyi Szabályzat (a továbbiakban: OÉSZ) által előírtaknak megfelelő helyen és építményben, valamint a külön jogszabályban foglaltak szerint szabad.
34. § (1) Az állattartó köteles állattartási tevékenységéről (ló, szamár, öszvér, szarvasmarha, juh, kecske, sertés, méhcsaládok esetén létszámtól függetlenül, baromfi és nyúlállományok esetén száz egyed felett), a tevékenység megkezdéséről, illetve megszüntetéséről az állatállományt ellátó állatorvost, illetőleg a települési önkormányzat jegyzőjét (fővárosban a fővárosi kerületi önkormányzat jegyzőjét) egyidejűleg tájékoztatni.
38. § (1) Nagy fertőzési veszélyt jelentő állati hulladék az, amely emberre vagy állatra nézve fokozott egészségügyi veszélyt jelenthet, így
a) az elhullott és halva született, továbbá

11/1998. (X. 20.) rendelete Kunfehértó Község Képviselő-testületének Kunfehértó község helyi építési szabályzatáról és szabályozási tervéről
24. § (6)...üzemi állattartásnak minősül, ha az érintett területen egyféle állat tartása esetén az állatlétszám eléri a következőkben felsorolt mennyiséget:...(hús)baromfi 1000 db., pulyka, kacsa, lúd vagy tyúk 100 db,...
(7)...az un. ERDŐSZÉL T-1 tervlapon lehatárolt területen a (6) bekezdés szerinti üzemi állattartás, vagy a 100 nm-nél nagyobb alapterületű állattartó épület létesítése nem megengedett.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a kacsatelep működése 1995 óta vált olyan mértékűvé, hogy panaszos segítségért fordult az önkormányzathoz. (Ebben az évben más szomszédok panasza alapján indult eljárás, sor került helyszíni szemlére is, amelyen jelen volt az ÁNTSZ városi intézetének képviselője és a hatósági állatorvos is. Az állattartás körülményeit ekkor a szakhatóságok képviselői megfelelőnek tartották. A kérelmet a nyilatkozatokra hivatkozva az önkormányzat elutasított, ezt a kérelmezők megfellebbezték. Ennek eredményeképpen a Közigazgatási Hivatal a határozatot megsemmisítette és új eljárásra utasította az első fokú szervet. Az új eljárásban az ügyfelek nem jelentek meg, így azt megszüntették.)
1995-től kezdődően panaszos folyamatosan kérte az önkormányzat segítségét a fennálló áldatlan állapotok megszüntetése miatt. Az önkormányzat 2001. június 5-én kelt határozatában döntött először a kérelemről, amely során birtokvédelemben részesítette panaszost, kötelezte a telep tulajdonosát, hogy a kacsatenyésztést szüntesse meg. Indokolásában egyrészt támaszkodott a szakhatóságok állásfoglalására, amelyek a helyszíni szemlén kifogásolták az állattartáshoz szükséges engedélyek hiányát, valamint az állati hullák nem megfelelő ártalmatlanítását. Hivatkozott másrészről az indokolás a Képviselő-testület rendeletére, amely szerint a panaszolt ingatlanon üzemi állattartás nem megengedett.
Megállapítom, hogy az önkormányzat ezen eljárása sértette panaszosnak tulajdonhoz, egészséges környezethez és kérelemhez való jogát amellyel alkotmányos visszásságot okozott.
Ezt egyrészről azzal valósította meg, hogy 1995-től kezdődően több alkalommal nem hozott határozatot panaszos kérelmével kapcsolatban, amely ellentétes az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szakaszával, amely (a továbbiakban Áe.) előírja, hogy a közigazgatási szerv az ügy érdemében határozatot hoz. 
Másrészről 1998 ősze óta hatályban van a Képviselő-testület rendelete, amely nem engedélyezi a település adott területein - ilyen a panasszal érintett ingtalan is - az ilyen mértékű állattartást. Az önkormányzatnak a telep működésével kapcsolatban beérkező panaszokból tudomása volt arról, hogy a kacsatelep működése ellentétes a 11/1998 Kt.sz. rendelettel. 
A rendelet hatályba lépésétől a határozat meghozataláig eltelt több, mint két és fél évben az önkormányzat tudtával állt fenn jogellenes helyzet, amely súlyosan sértette panaszos alkotmányos jogait.
Tényleges lépésekre mindezek ellenére csak 2001. tavaszán került sor, amikor az ATIKÖFE által lebonyolított helyszíni szemlén a polgármesteri hivatal képviselője vállalta a Képviselő-testület által meghozott rendeletben szabályozott eljárás lefolytatását. A szabályozási tervben foglaltak betartására az önkormányzatot egyébként az ÁNTSZ képviselője is felhívta.

Kezdeményezés
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §-ának (1) bekezdése alapján felhívom Kunfehértó község jegyzőjét, hogy fokozottan figyeljen és munkatársai figyelmét is hívja fel a jogszabályok - különösen az államigazgatási törvény szabályainak, valamint saját önkormányzati rendeletének - betartására. Kérem, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjáról 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék.

Budapest, 2001. július

Lenkovics Barnabás