OBH 5415/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Dr. Scheilinger László

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság, jogbiztonságból eredő tisztességes eljáráshoz fűződő joggal összefüggésben nem okoz visszásságot, ha a hatóságok azért szüntetik meg a nyomozást, mert a keletkezett bizonyítékok alapján nem állapítható meg a bűncselekmény elkövetése és eredmény az eljárás folytatásától sem várható.
	Panaszos azért nyújtott be panaszt az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, mert sérelmesnek tartotta, hogy a hamis vád miatt tett büntető-feljelentésére indult ügyben a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatal a Ny.58/2000. számú határozatával a nyomozást megszüntette. Az ellene benyújtott panaszt az Ózdi Városi Ügyészség a B.93/2000/3. számú - 2000. április 07-én hozott - határozatával, felülvizsgálat iránti kérelmeit pedig a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Főügyészség, illetve a Legfőbb Ügyészség utasította el.
	A rendelkezésünkre bocsátott iratok vizsgálata alapján a következőket állapítom meg:
	A panaszos ellen lopással elkövetett tulajdon elleni szabálysértése miatt indult eljárás az Ózd Város Polgármesteri Hivatal jegyzője előtt. Az önkormányzat előbb az 1568-2/1999.szabs. számú határozatában (1999.VI.21.) panaszost elmarasztalta és 3.500 Ft pénzbírságot szabott ki vele szemben, majd a fellebbezését követő eljárásában hozott 1568-5/1999.szabs. számú határozatával az eljárást megszüntette, mert nem nyert egyértelmű bizonyítást, hogy a cselekményt a panaszos követte el.
	A panaszos ezt követően az őt feljelentő személy ellen eljárást kezdeményezett rágalmazás miatt az Ózdi Városi Bíróság előtt. A bíróság azonban a 6.B.497/1997/7. számú végzésével - szabálysértésre vonatkozó hamis vád  vétségének alapos gyanúja miatt - az ügyet áttette az ügyészségre. Az ügyészségi nyomozó hivatal a panaszost és a tanúkat meghallgatta, de nem tudott beszerezni olyan bizonyítékokat, amelyek a hamis vád törvényi tényállási eleme kimerítésének megállapításához elegendők lettek volna. Tekintettel erre, az eljárást a büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény 139. § (1) bekezdés b) pontjának I. fordulata értelmében az Ny.58/2000. számú határozatával. A benyújtott panaszt az Ózdi Városi Ügyészség érdemben elbírálta és az előzményekre is kiterjedő okirati vizsgálatot követően, mint alaptalant elutasította a B.93.2000/3. számú határozatával. Indokolásában kiemelte, hogy az alapeljárásban érintett hatóságok (rendőrhatóság, önkormányzat, ügyészség) minden tőlük telhetőt megtettek a tényállás megnyugtató felderítése érdekében, de nem lehetett egyértelműen bizonyítani azt, hogy a feljelentett személy(ek) a panaszos ellen hamisan tanúskodtak volna.
	A panaszos által benyújtott felülvizsgálati kérelmeket (2000.IV.25. BAZ Megyei Főügyészség; 2000.VII.04. Legfőbb Ügyészség; 2000.IX.13. Alkotmánybíróság) a megkeresett szervek érdemben és többszörösen elbírálták és elutasító döntéseikről tájékoztatást adtak.
	Összességében azt állapítom meg, hogy a panasszal érintett hatóságok minden esetben a törvényi előírásoknak megfelelően jártak el. Intézkedési és jogorvoslat biztosítási kötelezettségeiknek messzemenően eleget tettek, eljárásaik során a panaszos alkotmányos alapjogait nem sértették meg.
	A Be. 5. § (1) bekezdése értelmében a hatóságok feladata, hogy az eljárás minden szakaszában a tényállást alaposan és hiánytalanul tisztázzák, az ahhoz szükséges bizonyítékokat beszerezzék és döntéseiket azok szabad mérlegelésen alapuló következtetéseiknek megfelelően hozzák meg. Az országgyűlési biztosnak nincs törvényi felhatalmazása arra, hogy a hatóságok helyett bizonyítékokat szerezzen be, azokat értékelje és a hatóságok helyett tényállást állapítson meg. Ugyanígy nem vonhatja kétségbe a jogosult hatóságok által megállapított tényállás szakmai megalapozottságát sem. Vizsgálata csak arra irányulhat, hogy a panaszolt hatóságok intézkedései kötelezettségeiknek eleget tettek-e, biztosították-e az érintett jogorvoslathoz fűződő jogosultságát. Tekintettel arra, hogy vizsgálati eljárásom során ilyen törvénysértést vagy mulasztást nem észleltem. Azt állapítottam meg, hogy a panaszos bevezetőben megfogalmazott alapjogával összefüggésben alkotmányos visszásság nem keletkezett, ezért az ügy további vizsgálatát lezárom.

Budapest, 2001. augusztus 17.

Dr. Takács Albert