Előadó: dr. Izafé Éva

J e l  e n t é s
az OBH 5394/2000. számú ügyben

Az eljárás megindulása

A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mivel sérelmezte, hogy Sátoraljaújhely Város Önkormányzata  az árvízkárral kapcsolatos kérelmét elutasította. Segítséget kért a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóságtól is, de a támogatást ott sem kapott.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált szociális biztonsághoz, valamint a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonsághoz és tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indult, melynek során információt és iratanyagot kértem az önkormányzattól és a katasztrófavédelemtől.

A megállapított tényállás 

A panaszos előadta, hogy 1999.  március 12-én  a nagy árvíz idején a Sátoraljaújhelyen lévő lakásuk összedőlt. Ezzel nem csak az otthonuk lett semmivé, hanem a mindennapi megélhetésük is bizonytalanná vált, mivel a lakásuk melletti területen állattartással és növénytermesztéssel foglalkoztak. Az állatokat egy bérelt tanyán helyezték el, de a bérleti díj fizetése is megterhelő számukra. A család kérte az önkormányzat segítségét, de azt elutasították, mivel panaszos az édesanyja halálát követően, öröklés útján a településen rendelkezik egy lakással. Az örökölt ingatlan a belvárosban található, ezért az állatokat oda nem vihették. Az önkormányzati elutasítást követően a katasztrófavédelem is kedvezőtlenül foglalt állást. A panaszos azt is előadta, hogy tudomása szerint azok is kaptak támogatást, akiknek évek óta nem művelt, parlagon álló földjüket öntötte el a víz, ezért nem tudja elfogadni az elutasítást.
Az önkormányzat Polgármestere a panaszos ügyében - messze kötelezettségén felül -közvetlenül a Belügyminisztertől,  személyre szóló méltányos segítséget kért, és a következőkben vázolta a család nehéz helyzetét: A károk felmérése során derült ki, hogy a panaszos nevén van egy ingatlantulajdon, mivel édesanyja tragikus balesete után azt megörökölte. A fiatalok szülői háttér nélkül maradtak, ugyanis a panaszos férje Erdélyből áttelepültként került Magyarországra, családjától nem számíthat semmilyen segítségre.  Az egyik lakásuk, ahol a föld, a szőlő művelési és állattartási lehetőség volt összedőlt. A városban és vonzáskörzetében 3216 fő a nyilvántartott munkanélküli, amely közel 20 %-os munkanélküli rátának felel meg. Ezen belül a férfiak aránya 70 %, korösszetételben pedig meghatározó a fiatalok többsége. Az összes munkanélküli 50 %-a 35 év alatti. A két kisgyermeket nevelő fiatal házaspár szintén ebbe a korosztályba tartozik. A megvásárolt (összedőlt) házon lévő kölcsön, illetve támogatás, valamint a panaszos édesanyja halálával örökölt lakáson maradt adósság ösztönözte a családot az állattartásra, jövedelmük kiegészítésére. Ennek tárgyi feltételei az árvíz következtében megsemmisült lakás miatt megszűntek. Gondjaikat súlyosbította, hogy a balesetben elhunyt édesanyától örökölt lakás miatt a központi költségvetési keretből sem juthattak kárenyhítéshez. 
A fiatalok azt tervezték, hogy az örökölt lakást eladják, és építkezésbe fognak, de ehhez sem kaphatták meg a szociálpolitikai támogatást, mert nem első lakáshoz jutóknak minősülnek. A Polgármester érvelése szerint egyedüli megoldás lenne, ha - az árvíz okozta kárt és a fiatalokat ért személyes tragédiát figyelembe véve - személyre szóló méltányos elbírálásban részesülhetnének és mód nyílna arra, hogy a kárenyhítési keretből az önkormányzatnak erre a célra már leutalt összeget, vagy abból legalább 2 millió forintot a bajba jutott házaspár új lakás építése céljából megkaphatna. Így az örökölt lakás eladásából származó összeget is az építkezésre fordíthatják. Csak ebben a formában valósulhatna meg az, hogy jövedelem-kiegészítésként továbbra is állatokkal foglakozhassanak.
A Polgármester a fenti  előterjesztésére a Belügyminisztérium főosztályvezetőjétől azt a választ kapta, hogy a személyi tulajdonú lakásokban esett kár enyhítése közvetlenül a helyi önkormányzat feladata. A központi költségvetésből juttatandó támogatás ahhoz nyújt segítséget, hogy az önkormányzat a rendelete alapján a rászorulóknak a lakhatás feltételei megteremtéséhez járuljon hozzá. 
A Polgármester a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóságtól  értesült arról, hogy a károsult család a Miniszterelnök úrhoz is segítségért fordult. A megyei igazgató úgy nyilatkozott, hogy a panaszos és családja - az örökölt ingatlan miatt - nem volt jogosult költségvetési támogatásra. A Polgármester közreműködését kérte abban, hogy a család részére a környező településekről beköltözni szándékozók esetleges lakáscseréjével nyújtson segítséget. Azt is kérte megvizsgálni, hogy az összedőlt ház környékén kialakítható-e építési telek, vagy biztosítható-e a környéken más építési telek, amely állattartásra alkalmas. Tájékoztatta még a Polgármestert, hogy  - egyedi esetről lévén szó - a Miniszterelnöki Hivatalnál javasolta a korábbi jogosultság hiányában igénybe nem vett összeg egy részének -  méltányossági okból  történő - lakásépítésre, lakás- vagy telekvásárlásra fordítható támogatásként való biztosítását.
Az önkormányzat fenti információkon kívül arról tájékoztatott, hogy a KHVM által megnyitott "Árvízkárosultakért" segélyszámláról az önkormányzatnak juttatott összegből 376 ezer forintot biztosítottak a panaszos családjának. Ezen felül az árvíz által tönkretett, önkormányzati támogatással vásárolt ingatlant terhelő 206.400.-Ft  hátralékot elengedték. A tájékoztatásban az is szerepel, hogy az önkormányzat véleménye szerint a házaspár korábban és jelenleg is mindent megtett saját helyzetük javítása érdekében, és nem rajtuk múlt, hogy ennek ellenére rossz helyzetben vannak.  A hatályos jogszabályok alapján az önkormányzat a lehetséges segítséget megadta. A jegyző a panaszos azon nyilatkozatára is reagált, amelyben a panaszos azt sérelmezte, hogy ugar földek elárasztása miatt mások kaptak segítséget. Erre vonatkozóan a jegyző úgy nyilatkozott, hogy az önkormányzat ezen a téren nem volt illetékes és jogosult intézkedésre, így az önkormányzatot vád nem érheti. 
Az önkormányzat ismételt érdeklődésemre úgy tájékoztatott, hogy tudomásuk szerint a panaszos a Miniszterelnöki Hivataltól, vagy annak útján a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóságtól nem kapott támogatást. Továbbra is belvárosi, a panaszos édesanyjától örökölt lakásban élnek. Az árvízkár sújtotta romos ingatlanukat lebontották, a területet feltöltötték, és ott állattenyésztést folytatnak.
A Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság pedig újabb kérdésemre azt a választ adta, hogy a korábbi méltányossági próbálkozásuk nem vezetett eredményre, és a Miniszterelnöki Hivatal nem biztosított keretet a család támogatására. Tudomásuk szerint a család a korábbi  árvízkárosult területen lévő telkükön szándékozik építkezni. Az építési engedély kiadása folyamatban van. A feltöltési munkálatokat követően az építkezés május-június hóra tehető. Az építkezéshez a család támogatást szeretne kapni, mert a megerősített alap szükségessége miatt a költségek lényegesen magasabbak, mint az egyéb helyen történő építkezés.

Az ügy jogszabályi háttere

9/1998. (I. 23.) Korm. rendelet a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatásának, a céljellegű decentralizált támogatásának igénybejelentési, döntéselőkészítési és elszámolási rendjéről, valamint a Magyar Államkincstár finanszírozási, elszámolási és ellenőrzési feladatairól.
4. § A helyi önkormányzat támogatást igényelhet - a 43. §-ban foglaltak kivételével - a területfejlesztési tanácstól az önkormányzati tulajdont sújtó, előre nem látható természeti vagy más károkból adódó (vis maior) esetek többletkiadásainak részbeni vagy teljes támogatására, a biztosításból vagy egyéb módon megtérülő károk figyelembevételével.
36. § (1) Különösen súlyos természeti vagy más, a település nagyobb részét érintő károk (pl. földrengés, árvíz, lakott területen belüli nagy kiterjedésű belvíz, tornádó, tűzvész, robbanás) mérséklésére a támogatás azonnali segítségnyújtásként előleg formájában is folyósítható a területfejlesztési tanács utólagos engedélyezésével, a tanács elnökének előzetes döntésével, elszámolási kötelezettséggel.
(2) Kivételes esetben a támogatás a lakosság egyszeri, rendkívüli szociális támogatására is kiterjedhet. A lakossági támogatás a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényben előírt eljárási szabályokkal egyezően az önkormányzati kötelezettségből eredő kiadások (átmeneti segély nyújtása a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került személyek részére az életveszély és a lakhatás elemi feltételeinek megteremtéséhez) részbeni vagy teljes megtérítését jelenti. A támogatás előleg formájában is folyósítható az (1) bekezdésben részletezett eljárás szerint.

Sátoraljaújhely Város Önkormányzatának 22/1999. (VII. 5.) számú rendelete a szociális igazgatásról és a szociális ellátásokról szóló 9/1997. (IV. 30.) számú rendelet módosítására. 
1. § A R. 24. § (2) bekezdése az alábbiak szerint módosul:
2) Kivételesen egyedül álló, idős, tartósan beteg vagy fogyatékos személy, továbbá legalább két gyermekét egyedül nevelő igénylő, valamint elemi kért szenvedő esetén az (1) bekezdésben meghatározott értékhatártól 50 %-al el lehet térni.
2. § A R. 25. § (2) bekezdése az alábbiak szerint módosul:
(2) Elemi kár, illetve az egészségbiztosítás által nem, vagy csak részben támogatott egészségügyi szolgáltatás díjának megfizetéséhez nyújtott átmeneti segély esetében annak maximális mértéke az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének ötszöröséig terjedhet.

ÚTMUTATÓ az ár- és belvíz által a személyi tulajdonú lakóépületekben okozott károk enyhítéséhez jóváhagyott központi támogatás felhasználásához.
I. 5. Támogatás csak akkor állapíthat meg, ha a kérelmezőnek, házastársának, élettársának és kiskorú gyermekének, együttköltöző családtagjainak - a megsemmisült, gazdaságosan nem helyreállítható ingatlanon túlmenően - lakástulajdona, állandó használati joga vagy bérleti jogviszonya nincs. Erről a tényről a támogatást igénylő nyilatkozni köteles.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat megállapította, hogy az önkormányzat és a katasztrófavédelem a kár keletkezésének idején hatályos kormányrendelet, helyi rendelet, illetve a BM útmutató alapján járt el, mely szerint a településen már meglévő tulajdonra tekintettel nem volt lehetőség kárenyhítést nyújtani az árvízkár sújtotta összedőlt ingatlanra, annak ellenére sem, hogy a család életvitelszerűen a károsodott  ingatlanban élt, és itt folytatta az állattenyésztést, mint jövedelem kiegészítő tevékenységet. Az önkormányzat önhibáján kívül hátrányos helyzetű önkormányzatnak minősül, vonzáskörzetével együtt több ezer fő a munkanélküli, ezért komoly gondot jelent a család megsegítése, lakhatásukat, gazdálkodásukat is egyaránt biztosító támogatás elkülönítése. Sátoraljaújhely Város Önkormányzata és a  Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Katasztrófavédelmi Igazgatóság kötelezettségén felül megtette azt a kezdeményezést, amelyet a panaszos ügyében járható útnak talált, és  méltányosságból a Belügyminiszterhez, valamint a Miniszterelnöki Hivatalhoz fordult azt javasolva, hogy a korábban, jogosultság hiányában igénybe nem vett összeg egy részét a panaszos lakásépítésre, lakás- vagy telekvásárlásra fordítható támogatásként megkaphassa. 
Az önkormányzat és a katasztrófavédelem a jogszabálynak megfelelő és példamutató külön eljárására tekintettel a vizsgálat alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot nem tárt fel, ezért kezdeményezéssel nem élek, de figyelemfelhívásként felkérem az önkormányzatot, hogy amennyiben a későbbiekben a lakáscélú támogatás, vagy a szociális ellátások forrásai  bármilyen lehetőséget adnak a panaszos  támogatására, illetve a megyei katasztrófavédelmi igazgatóságnál lehetőség lesz pótigény előterjesztésére, úgy segítsék az utólagos kárenyhítését. 

Budapest, 2002.  április  "        "

Takács Albert