OBH 5387/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó. dr. Nagy Réka

Vizsgálat megindulása
	A Bp. VII. kerület D.  u. 14. sz alatt található ház egyik lakója fordult - 40 család nevében - az Országgyűlési Biztosok Hivatalához.  Az önkormányzat tulajdonában álló épület pincéjét még 1998. év végén elöntötte a szennyvíz, mert a csatorna rendszer meghibásodott.  Azóta 30-50 cm magasságban áll a szennyvíz az épület pincéjében, az önkormányzat a vagyonkezelőt felszólította a meghibásodás elhárítására, de a vagyonkezelő nem tudja mindaddig a hibát elhárítani, amíg az önkormányzat nem bocsátja a rendelkezésére a szükséges pénzösszeget.  A szennyvíz miatt elszaporodtak a szúnyogok és más bogarak, a meleg időszakban elviselhetetlen a bűz, és a szennyvizet már a házfalak is magukba szívták, a földszinti lakások fala vizes, dohos.
A lakók hiába fordulnak az önkormányzathoz, senki nem tesz semmit az ügy megoldása érdekében.
Az ügyben az Alkotmányban biztosított legmagasabb szintű testi lelki egészséghez (70/D §), valamint az egészséges környezethez való jog (18 §) sérelmének gyanúja miatt indítottam vizsgálatot.
A vizsgálat során megkerestem a VII. kerületi önkormányzat jegyzőjét, aki a felvilágosítást az ügyben megadta.

Megállapított tényállás
	A Bp. VII. kerület D. u. 14. sz. alatti ház pincéjét 1998. év végén csatorna meghibásodás miatt elöntötte a szennyvíz és azóta 30-50 cm magasságban folyamatosan áll a pincékben.
Az észlelt hibát az önkormányzatnak az EMIK kft jelezte.
Az ingatlan a VII. kerületi önkormányzat 100%-os tulajdonában áll, az Erzsébetvárosi Önkormányzati Vagyonkezelő Rt. ( ERVA Rt.) a vagyonkezelő.  Az ingatlanokat jelenleg az Erzsébetváros Kft kezeli.
1999. április 6-án és április 28-án a polgármesteri hivatal építésügyi és településüzemeltetési iroda egyik munkatársa helyszíni szemlét tartott a lakóházban és megállapította, hogy a ház alapvezetékei több mint 100 évesek, a fagyok miatt gyakoriak a csőtörések, illetve a falazott szennycsatorna alapvezeték dugulásai veszélyeztetik  ház üzemeltetését.
A csatornadugulások miatt a II. épületrész pincéje szennyvíziszapos, mely az ÁNTSZ április 12-ei jegyzőkönyve szerint fertőzésveszélyes.
Ezért az építésügyi hatóság az ERVA Rt-t 1999. április 28-án kötelezte arra, hogy  az épület szennyvíz- és víz alapvezetékeit újíttassa fel, valamint szállíttassa el a szennyvíziszapot az épület pincéjéből, majd fertőtlenítést is végezzen.  A határidő a határozat jogerőre emelkedésétől számított 180 nap volt.
1999. október 26-án az ERVA Rt. bejelentette, hogy  az udvari csatorna alapvezeték egy szakaszának cseréjét elvégeztette.  A munkákat műszakilag az ERVA Rt. felügyelte.
2000. március 30-án az építésügyi hatóság az ERVA Rt-t ismételten felszólította arra, hogy csatolja be a munka szakszerű elvégzését igazoló felelős műszaki vezető nyilatkozatát és a csatornázási művek hozzájárulását arról, hogy a felújított vezetékszakasz használatba vehető.
2000. május 11-én az ÁNTSZ helyszíni szemlét tartott és megállapította, hogy a ház hátsó udvara alatti pincében kb 30-40 cm magasan áll a szennyvíziszap.  A pincében a szennyvíz-alapvezeték több helyen szivárog.  Az épület lábazat és alapfala a szennyvizet már a lakások magasságáig felszívta, az udvaron erős bűz tapasztalható.  Ez az állapot járványveszélyt jelent, ezért a szennyvíziszapot el kell távolítani és fertőtleníteni kell.
2000. május 12-én az ERVA Rt. megküldte az építésügyi hatóságnak az utólagos szakvéleményt, mely a javítás megfelelőségéről nyilatkozott.
2000. május 17-én az Erzsébetváros Kft-nek megküldte az ÁNTSZ a május 11-én felvett jegyzőkönyv másolatát és felhívta a felelős személyt, hogy nyilatkozzon a jegyzőkönyvben foglaltakkal kapcsolatban.
2000. július 6-án az építésügyi hatóság részletes tájékoztatást készített az alpolgármesternek az ügyről és tájékoztatta őt arról, hogy a helyszíni szemlék alapján megállapították, hogy a javítási munkák csak ideig óráig segítettek, a tényleges hiba elhárítása nem történt meg.  A szennyvizet a javítás óta többször szivattyúzták.  Az Erzsébetváros Kft 2000. március és május között kb 715 ezer Ft-ot költött szennyvíz átemelésre.
Az építésügyi iroda véleménye szerint a szakszerű megoldást az jelentené, ha az udvari 3 db szennyvízaknát és vezetékeit kicserélnék, a 4. szennyvízaknát pedig megjavítanák.
2000. július 31-én az ÁNTSZ VII. kerületi intézete levelet írt az önkormányzat építésügyi és településüzemeltetési irodájának, amelyben megállapította, hogy a közegészségügyi hiányosságok azonnali intézkedést igényelnek. Kérte az ÁNTSZ, hogy a szükséges lépéseket a lehető legrövidebb időn belül tegye meg. Ugyanezen a napon  az ÁNTSZ VII. kerületi intézete tájékoztatta a ház egyik lakóját, hogy felkérték az önkormányzat építésügyi irodáját arra, hogy hajtassák végre az ERVA Rt.-vel a  kötelezést tartalmazó határozatukat.
2000. augusztus 4-én a polgármesteri hivatal tájékoztatta az ÁNTSZ-t, hogy nem tartozik hatáskörükbe az intézkedés, ezért az ERVA Rt-nek áttették a levelet.
2000. augusztus 21-én a lakók ismételten az ÁNTSZ-hez fordultak.
Augusztus 30-án az ÁNTSZ helyszíni szemlét tartott és megállapította, hogy a pincében áll a szennyvíz, erős bűz érezhető és a szúnyogok nagyon elszaporodtak.  Indokolt az uralkodó állapot felszámolása, mert az erősen kifogásolható közegészségügyi szempontból.
2000. szeptember 6-án az ERVA Rt. arról tájékoztatta az ÁNTSZ-t, hogy a hibák feltárása érdekében szakvéleményt készítettnek.
2000. október 5-én az ÁNTSZ kötelezte az Erzsébetváros Kft-t arra, hogy a szúnyogirtást végezzék el, valamint a szennyvíziszapot, - mint tenyészhelyet - távolítsák el.  A határidő 2000. október 30.
2000. október 12-én az ÁNTSZ közegészségügyi ellenőrzést végzett.  Az ellenőrzés során megállapították, hogy a csatornajavítást az ERVA Rt. nem végeztette el, az Erzsébetváros Kft ismételten szennyvízszivattyúzást rendelt meg.  A munkálatok befejezése után fertőtlenítést kell végezni.
2000. november 9-én az ÁNTSZ ellenőrizte a határozatban foglaltak végrehajtását.  A jegyzőkönyv alapján a szúnyogirtást az Erzsébetváros Kft elvégeztette, de továbbra is áll a szennyvíz a pincében és erős bűz érezhető.
2000. november 14-én a polgármester felhívta az ERVA RT-t, hogy soron kívül gondoskodjon a hibák elhárításáról.
2000. november 21-ei  igazgatósági ülésen az ERVA Rt. úgy döntött, hogy kérni fogja a határozat végrehajtásához szükséges összeget a jegyzőtől.
A 2001. évi költségvetésről szóló 6/2001. ( III. 13.) önkormányzati rendelet a 2001. évre 97 425 000 Ft-ot biztosít az építésügyi hatósági kötelezések teljesítésére.  A D. u. 14. sz. alatt található lakóház szennyvíz alapvezeték és pincei szennyvíziszap megszüntetésére a 2001. évben nincs pénzügyi keret biztosítva.
2001. február 8-án a hatóság felszólította az ERVA Rt-t, hogy a szükséges javítási munkálatokat végezze el.  Erre a levélre még aznap válaszolt a cég vezetője és tájékoztatta a hatóságot, hogy a munkálatokat  csak akkor tudja elvégzni, ha az önkormányzat biztosítja a pénzügyi fedezetet.
2001. május 2-án az önkormányzat ismételten felszólította az ERVA Rt. a szükséges munkálatok elvégézésre, mert ellenkező esetben a határozat végrehajtását elrendeli.

Alkalmazott jogszabályok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmányát tartalmazó 1949. évi XX. tv
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élôknek joguk van a lehetô legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv.
2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust.
(2) A közigazgatási szervek elômozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását.
13. § (1) Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.
19. § (1) A köztisztviselô a saját ügyének elintézésében nem vehet részt.
(5) Ha a kizárási ok a közigazgatási szerv vezetôjével, illetôleg a polgármesterrel, a fôpolgármesterrel, a jegyzôvel, a fôvárosi fôjegyzôvel, a megyei jogú város kerületi hivatalának vezetôjével vagy a polgármesteri hivatal köztisztviselôjével szemben merül fel, az ügyben - jogszabály eltérô rendelkezése hiányában - a felettes szerv által kijelölt köztisztviselô vagy hatóság jár el.
(6) A közigazgatási szerv a saját ügyének elintézésében nem vehet részt. Az eljáró szerv kijelölésére az (5) bekezdés irányadó.
55. § A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó feladatok végrehajtása érdekében hatósági ellenôrzést végez.
77. § (1) A közigazgatási szerv elsô fokú határozata jogerôs és végrehajtható, ha a határozat ellen határidôn belül nem fellebbeztek, a fellebbezésrôl lemondtak, vagy a fellebbezést e törvény kizárja.
(4) Ha a közigazgatási szerv teljesítési határidôt vagy határnapot állapított meg, a határozat csak ennek letelte után hajtható végre.
78. § (1) A határozat végrehajtását - ha jogszabály másként nem rendelkezik - az elsô fokon eljárt közigazgatási szerv rendeli el.
(2) A közigazgatási szerv a hivatalból lefolytatott eljárás esetén a végrehajtást - ha feltételei megvannak - köteles hivatalból haladéktalanul elrendelni; egyébként a végrehajtást a jogosult kérelmére tizenöt napon belül rendeli el.
82. § (1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így
a) a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztetheti, vagy feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, illetôleg mással elvégeztesse; mindezekben az esetekben a kötelezettet az elôreláthatólag felmerülô költség elôlegezésére kötelezheti;
b) a jogosult kívánságára a kötelezettet a szolgáltatás pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti;
c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet;
d) a rendôrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendôrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítô intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja.
83. § (1) A közigazgatási szerv a 82. §-ban felsoroltak közül azt az intézkedést köteles megtenni, amely - az ügy körülményeit figyelembe véve - a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését.
(2) A közigazgatási szerv a 82. § szerinti intézkedéseket határozattal rendeli el. A költség viselésére, továbbá a pénzegyenérték és a bírság megfizetésére kötelezô határozat ellen fellebbezni lehet.

•	Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. tv
45. § (1) Az elsô fokú építésügyi hatóság köteles az engedélyhez kötött építési munka végzését a helyszínen ellenôrizni. Ennek keretében vizsgálnia kell:
47. § (1) Az építésügyi hatóság elrendelheti:
(2) Az építésügyi hatóságnak el kell rendelnie:
a) az építmény, építményrész részleges vagy teljes átalakítását, - amennyiben ez nem lehetséges, vagy ha az építtetô ezt nem vállalja - a lebontását vagy az újraépítését, ha a kivitelezés az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyeztetô módon történik,
b) az építmény, építményrész állékonyságát, az életet, egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyeztetô, valamint az engedély nélküli használat megszüntetését,
c) az építmény, építményrész hibáinak, hiányosságainak megszüntetését, ha azt rendeltetésszerű és biztonságos használatra nem alkalmas módon építették meg, vagy ezáltal idegen ingatlanban az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyeztetô állapot keletkezett,
d) az építmény jókarbantartására vonatkozó kötelezettség teljesítését, illetôleg az építmény felülvizsgálatát, szükség szerinti átalakítását, felújítását, helyreállítását vagy lebontását, ha annak állapota az állékonyságot, az életet és egészséget, a köz- és vagyonbiztonságot veszélyezteti.
52. § (1) Az építésügyi hatósági jogkört elsô fokon - a (2) bekezdésben foglalt eltérésekkel - a települési önkormányzat jegyzôje látja el.

•	Az építésügyi hatósági kötelezési eljárásról szóló 40/1997. ( XII. 21.) KTM rendelet
2. § (1) Az építésügyi hatóság határozattal beépítési, helyrehozatali és beültetési (a továbbiakban: településrendezési), valamint telekkel, építménnyel, építményrésszel, épületegyüttessel vagy építési munkával kapcsolatos olyan kötelezettség teljesítését rendelheti el, amelyet az Étv. vagy más jogszabály számára lehetôvé, illetôleg kötelezôvé tesz.
(2) A kötelezettség teljesítésének elrendelése során az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.), továbbá e rendelet rendelkezései szerint kell eljárni.
4. § (1) Az építésügyi hatóság határozattal kötelezettséget akkor állapíthat meg, ha az érintett a jogszabályban és végrehajtható hatósági határozatban elôírt kötelezettségét önként nem teljesítette.
(2) Az építésügyi hatóság a kötelezettséget csak a telek, illetôleg az építmény, építményrész, épületegyüttes vagy az építési munka szabályossá tételéhez feltétlenül szükséges mértékben állapíthatja meg.
(4) A kötelezettség teljesítésének határidejét - azonnali beavatkozást igénylô veszélyhelyzet esetének kivételével - az intézkedések megtételének fontosságától, sürgôsségétôl és jellegétôl függôen kell megállapítani.
8. § (1) Ha a kötelezett a kötelezettségét megállapító jogerôs és végrehajtható határozatban foglalt munkálatokat, illetôleg cselekményt az elôírt határidôben és módon nem teljesíti (nem végzi vagy végezteti el), az építésügyi hatóság köteles a végrehajtás foganatosításáról gondoskodni és ennek keretében a végrehajtás módját meghatározni [Áe. 82. § (1) bek.].

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat szempontjából  releváns sérelemnek az I. fokú építésügyi hatóság, valamint az ERVA Rt. intézkedéseinek elmaradását tekintettem.
Annak a kérdésnek az eldöntése, hogy az önkormányzat eljárása okozott-e alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot a következőkből indultam ki:
Az országgyűlési biztos gyakorlatában alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot akkor állapít meg, ha az ügyben érintett alkotmányos jog gyakorlása az Alkotmányt sértő korlátozást szenvedett, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn.  Alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okoz a jogkorlátozás, ha nem az Alkotmány által megengedett célra irányul, illetve ha aránytalan, vagyis túllépi az alkotmányos cél által megengedett mértéket.  Alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okoz a korlátozás akkor is, ha egyáltalán nem korlátozható jogot, illetve feltétlenül érvényesülni rendelt elvet vagy tilalmat érint.
A vizsgálat során ezért összevetettem a panaszosok alkotmányos jogát az egészséges környezethez, valamint a legmagasabb szintű testi lelki egészséghez való jog szempontjából, azokkal a  szempontokkal, amelyre a sérelmet okozó szerv hivatkozott.
A vizsgálat során kiderült, hogy az I. fokú építésügyi hatóság a víz és szennyvíz alapvezeték felújítását elrendelő határozatát 1999. április 28-án hozta meg.  A végrehajtásra rendelkezésre álló idő 180 nap volt.  Ha figyelembe vesszük az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. ( továbbiakban: Áe) szerinti fellebbezés benyújtására nyitva álló 15 napot és azt a néhány napot, amíg a határozatot kézbesítették, akkor is legkésőbb november második felére lejárt a rendelkezésre álló 180 napos határidő.
A határidő letelte előtt az ERVA Rt. jelezte az önkormányzatnak, hogy a vezeték egy bizonyos részének cseréjét elvégezte, majd kis idővel később jelezte, hogy a teljes felújítást elvégeztette.
Ezek után legelőször az ÁNTSZ május 11-én helyszíni szemlén  megállapította, hogy az uralkodó állapot mit sem változott és erről az ingatlankezelő Erzsébetváros Kft-t is értesítette, ezt a későbbiekben több helyszíni szemle is megerősítette és kiderült, hogy a hibát a vagyonkezelő nem hárította el.  A javítási munkálatok megfelelőségéről is csak utólagos szakvéleményt tudott becsatolni.
Az I. fokú építésügyi hatóságnak legkésőbb 2000. július 6-án értesülnie kellett arról, hogy az ERVA Rt által elvégeztetett munkálatok nem megfelelőek, mert ekkor az alpolgármesternek már arról számol be, hogy a hiba elhárítása nem történt meg.  Július 31-én az ÁNTSz kifejezetten kéri az I. fokú hatóságot hogy intézkedjen a határozat végrehajtása érdekében  Erre a levélre semmilyen érdemi intézkedést nem tett a hatóság, hanem áttette további intézkedésre a levelet az ERVA Rt-nek.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy az önkormányzat több szempontból is jogszabálysértően járt el.
Legelőször akkor, amikor az önkormányzat egyáltalán eljárt ebben az ügyben.
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv. 19. § (6) bekezdésre alapján a közigazgatási szerv saját ügyének elintézésében nem vehet részt.  Ezért ilyen esetekben  az önkormányzatnak, jelen esetben a jegyzőnek a közigazgatási hivataltól kérnie kellett volna másik eljáró szerv kijelölését, mert fontos közérdek fűződik ahhoz, hogy a közigazgatási szervek minden befolyástól mentesen dönthessenek.  A törvény különbséget tesz abszolút és relatív kizárási okok között.  Abszolút kizárási oknak számít az az eset, amikor a közigazgatási szervnek saját ügyben kell döntenie. Ilyen esetben az érdekelt szervet kötelező kizárni az eljárásból.  Ennek a szabálynak a bevezetését az tette szükségessé, hogy a közigazgatási szervek sokszor nemcsak hatóságként járnak el, hanem egyéb feladatokat is ellátnak, jelen esetben tulajdonosi pozícióban áll, mert a vizsgált esetben az I. fokú hatóság 100%-ban önkormányzati tulajdonú ingatlannal kapcsolatban döntött.
A kötelező tartalmú határozat meghozatalánál az elfogultság jelei nem tapasztalhatóak, de a későbbiek során, amikor az I. fokú hatóság tudomására jutott az, hogy a határozatot nem megfelelően hajtották végre attól kezdve gyakorlatilag érdemi eljárási cselekményt nem tett mind a mai napig.  2001. május 2-án született egy levél, melyben az I. fokú hatóság értesíti az ERVA Rt-t arról, hogy intézkedni fog a végrehajtás elrendelése érdekében.  A levél ellentmondásos abból a szempontból is, hogy az első felében az szerepel, hogy " elrendelem a VII-894/1999. számú 1999. április 28-án kelt határozat végrehajtását", a következő bekezdésben pedig a következő áll: " tájékoztatom, hogy amennyiben a fenti felhívásnak határidőn belül nem tesz eleget, az 1957. évi IV. tv. 82.§-a alapján kénytelen leszek Önnel szemben intézkedni a végrehajtás ügyében."  Miután az Áe. végrehajtásra vonatkozó szabályai szerint a végrehajtást határozatban kell elrendelni, továbbá a levél ellentmondásossága miatt megállapítottam, hogy ez az irat sem tekinthető végrehajtást elrendelő határozatnak.
Az Alkotmánybíróság a jogbiztonsággal összefüggésben a 28/1992. ( IV. 30.l) számú határozatában a következőket fejtette ki:
" A jogbiztonság kiemelkedően fontos jogállami érték, s ebből eredően meghatározott kötelezettségek hárulnak mind a jogalkotó, mind a jogalkalmazó szervekre.  A jogállam sem tud eltekinteni attól, hogy mind a természetes, mind a jogi személyektől megkövetelje a törvényesen kihirdetett jogszabályok ismerését és az azokkal összhangban álló magatartást."
Az I. fokú hatóság azzal,  hogy nem jelezte a közigazgatási hivatalnak azt, hogy vele szemben kizárási ok áll fenn, súlyosan megsértette a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményét és alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott.
Megállapítottam azt is, - figyelmen kívül hagyva azt a tényt, hogy ebben az esetben az önkormányzatnak nem lett volna szabad eljárnia - , hogy az eljárás hivatalból indult, hiszen az I. fokú hatóságnak a korábbi vagyonkezelő EMIK Kft. jelezte először a szennyvíz elvezetési problémát, ezért a határozat végrehajtása érdekében is hivatalból kellett volna intézkednie a hatóságnak.  Tekintettel arra, hogy az ERVA Rt. által elvégeztetett munkálatok hiányos voltáról az önkormányzatnak legkésőbb az ÁNTSZ 2000. július 31-én kelt leveléből értesülnie kellett - bár mindenképpen korábban tudnia kellett a meg nem oldódott problémáról, hiszen július 6-án az alpolgármesternek már ezekről beszámol. Tehát az ÁNTSZ levelére már mindenképpen el kellett volna rendelnie a határozat végrehajtását, amelyre még mindig nem került sor.
Az Alkotmánybíróság az egészséges környezethez való joggal összefüggésben a 27/1995. (V. 15.) számú határozatban kifejtette azt, hogy az egészséges környezethez való jog biztosítása állami kötelezettség.  Az érvényesítés egyik eszköze az épített környezet védelme.  A települési környezet védelme kiterjed a lakóterületekre.
Mindezzel az eljárásával az I. fokú építésügyi hatóság nem csak a jogállamiságból fakadó jogbiztonság, hanem a legmagasabb szintű testi lelki egészséghez való joggal valamint az egészséges környezethez való joggal összefüggésben is alkotmányos visszásságot okozott, mert legalább 10 hónap telt el azóta, hogy az önkormányzat tudomására jutott a helytelen teljesítés és akkor is csak "áttette" a vagyonkezelőnek további intézkedésre a határozat végrehajtását kérő levelet, mert az "ügybeni intézkedés nem tartozik  a hatáskörébe".
Nem fogadható el az I. fokú hatóságnak ez az "intézkedése" sem, mert ha egy hatóságnak arra van hatásköre, hogy kötelező tartalmú határozatot hozzon, akkor arra is van hatásköre, hogy azt végrehajtassa.
Ha pedig az eljáró hatóság meggyőződött arról, hogy a határozatot a kötelezett végrehajtotta, akkor egy olyan felkérésre, amit az ÁNTSz intézett az önkormányzathoz, az lett volna a helyes eljárás, ha az I. fokú hatóság ellenőrzést tart és dönt arról, hogy valóban megtörtént-e a helyreállítás, vagy sem.  
Ha megállapítja, hogy történtek helyreállítási munkálatok, de azok nem megfelelőek és azzal az eredetileg panaszolt hibát nem hárították el, akkor azért kellett volna elrendelnie a  végrehajtást, mert a határozatban foglaltak teljesítése nem volt megfelelő.
Mindezek alapján megállapítottam, hogy az I. fokú építésügyi hatóság az egészséges környezethez való joggal és a legmagasabb szintű testi lelki egészséghez való joggal összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okoz azzal, hogy a meghozott I. fokú határozat nem megfelelő végrehajtását észleve, több mint tíz hónapja nem rendeli el a végrehajtást.

Ajánlás
•	Élve az Obtv. 20. § (1) bekezdésében biztosított jogommal felkérem Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalának vezetőjét arra, hogy jelöljön ki másik hatóságot a végrehajtási eljárás lefolytatására azzal, hogy a kijelölt hatóság a lehető legrövidebb úton indítsa meg a végrehajtási eljárást, és ennek eredményéről kérem Tisztelt Hivatalvezető Úr tájékoztatását.
•	Továbbá felkérem Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalának vezetőjét arra is, hogy hívja fel valamennyi kerület építésügyi hatósága vezetőjének figyelmét arra, hogy a saját tulajdonú ingatlanok esetén hatósági ügyben, az önkormányzatok kérjék más hatóság kijelölését.

Budapest, 2001. május 16.

Gönczöl Katalin