OBH 5385/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mivel sérelmezte Lajoskomárom Nagyközség Önkormányzatának a helyi környezet védelméről, a közterületek és ingatlanok rendjéről, a település tisztaságáról szóló rendeletének a díjfizetéssel kapcsolatos szabályait, illetve a közszolgáltatást végző Vertikál Építőipari és Kommunális Szolgáltató Rt. intézkedését a szemétdíj megfizetésére vonatkozóan.
A vizsgálatot az Alkotmányban deklarált az emberi méltósághoz és a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság és a tisztességes eljáráshoz való jog megsértésének gyanúja miatt indítottam. 

A megállapított tényállás
	Az önkormányzat a közszolgáltatást a Vertikál Építőipari és Kommunális Szolgáltató Rt. (továbbiakban: közszolgáltató) útján látja el.
A panaszos azt sérelmezte, hogy a közszolgáltató elmaradt szemétdíj megfizetésére szólította fel, annak ellenére, hogy a panaszos nem kötött szerződést a szemét elszállítására.
Az eljárás során megkerestem a közszolgáltatót. A szolgáltató ügyvezető igazgatója válaszában közölte, hogy az egyes közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló törvény értelmében az önkormányzat megállapította a szolgáltatás kötelező igénybevételét, a díjfizetési kötelezettséget és annak mértékét. A díj mértékét nem a közszolgáltató, hanem az önkormányzat határozza meg a vonatkozó rendeletben. A szolgáltatás elszállítási módjával kapcsolatban a közszolgáltató hivatkozott az önkormányzati rendeletre, mely szerint, ha a panaszos ingatlanán keletkező hulladékot elszállításra alkalmas módon az ingatlana előtt elhelyezi, úgy azt rendszeresen közlekedő  hulladékgyűjtő jármű elszállítja. Amennyiben az ingatlan tulajdonosa vagy használója nem a rendeletben előírtak szerint helyezi ki vagy egyáltalán nem helyezi ki a hulladékot, úgy azt a közszolgáltató nem tudja elszállítani. Ez azonban nem mentesíti a  tulajdonos díjfizetési kötelezettségét.  Az önkormányzati rendelet biztosítja a 120 literes gyűjtőedény használatát, és azt is, hogy hulladékgyűjtő zsák is alkalmazható 80,- Ft/db. egységáron.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
44/A. § (2) bekezdése szerint a helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.

•	1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról (a továbbiakban: Ötv.) 
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében .....: a  köztisztaság és településtisztaság biztosítása;...
10. § (1) A képviselő-testület hatásköréből nem ruházható át:
a) a rendeletalkotás;
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
95. § A Kormány:
a) a belügyminiszter közreműködésével, a fővárosi, megyei közigazgatási hivatal vezetője útján biztosítja a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzését;
98. § (2) A közigazgatási hivatal vezetője a fővárosban és a megyében
a) ellátja a helyi önkormányzatok, a helyi kisebbségi, valamint a kisebbségi települési önkormányzatok törvényességi ellenőrzését, a mérlegeléssel hozott önkormányzati döntésnek kizárólag a jogszerűségét vizsgálhatja;
(3) A közigazgatási hivatal vezetője törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja, hogy a helyi önkormányzat, a helyi kisebbségi, valamint kisebbségi települési önkormányzat
a) szervezete, működése, döntéshozatali eljárása,
b) döntései (rendelete, határozata),
c) bizottsága, részönkormányzata, polgármestere, főpolgármestere, megyei közgyűlés elnöke, társulása által hozott önkormányzati határozat megfelel-e a jogszabályoknak.
99. § (1) A közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében - határidő tűzésével - felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. Az érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a közigazgatási hivatal vezetőjét tájékoztatni.

•	2000. évi XLIII. törvény a hulladékgazdálkodásról
2. § (1) A törvény hatálya kiterjed
a) minden hulladékra;
(4) A hulladékgazdálkodással összefüggő, e törvényben nem szabályozott kérdésekben a környezet védelmének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény (a továbbiakban: Kt.) rendelkezéseit kell alkalmazni.
3. § E törvény alkalmazásában
c) települési hulladék: a háztartásokból származó szilárd vagy folyékony hulladék, illetőleg a háztartási hulladékhoz hasonló jellegű és összetételű, azzal együtt kezelhető más hulladék;
m) gyűjtés: a hulladék rendezett összeszedése, válogatása a további kezelésre történő elszállítás érdekében;
A fogyasztó kötelezettségei
12. § (1) A fogyasztó köteles a szervezett hulladékbegyűjtést - ideértve a szelektív hulladékbegyűjtési rendszereket is - igénybe venni.
Az ingatlantulajdonos kötelezettségei
20. § (1) Az ingatlan tulajdonosa, birtokosa vagy használója (a továbbiakban együtt: ingatlantulajdonos) köteles az ingatlanán keletkező, az ideiglenes tárolásra szolgáló (közműpótló) létesítmények, berendezések ürítéséből származó, illetve közüzemi csatornahálózatba vagy más módon befogadóba vagy szennyvíztisztítóba nem vezetett települési folyékony hulladékot, valamint a települési szilárd hulladékot a külön jogszabályban előírtak szerint gyűjteni, továbbá az annak begyűjtésére feljogosított hulladékkezelőnek átadni.
(2) Az ingatlantulajdonos a települési szilárd hulladékot - a települési önkormányzat, Budapesten a Fővárosi Önkormányzat (a továbbiakban együtt: települési önkormányzat) rendeletében (a továbbiakban: önkormányzati rendelet) meghatározott feltételek mellett -, az abban megjelölt hulladékbegyűjtő helyre vagy hulladékkezelő telepre külön engedély nélkül maga is elszállíthatja.
23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
a) a helyi közszolgáltatás tartalmát, a közszolgáltatással ellátott terület határait;
b) közszolgáltató megnevezését, illetőleg annak a működési területnek a határait, amelyen belül a közszolgáltató a közszolgáltatást rendszeresen köteles ellátni;
c) a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a közszolgáltató és az ingatlantulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit - beleértve az egyes ingatlanfajtákra vonatkozó speciális szabályokat -, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit;
d) a közszolgáltatás keretében kötött szerződés létrejöttének módját, valamint a közszolgáltatás igénybevételének - jogszabályban nem rendezett - módját és feltételeit;
e) a közszolgáltatással összefüggő - jogszabályban nem rendezett - települési önkormányzati feladat- és hatáskört;
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.
A hulladékkezelési közszolgáltatási díj
25. § (1) A közszolgáltatás díját az elvégzett közszolgáltatással arányosan,
a) a közszolgáltatás jellegét,
b) a kezelt hulladék mennyiségét és minőségét,
c) a közszolgáltatást működtető szolgáltató hatékony működéséhez szükséges folyamatos ráfordításaihoz és a működés fejleszthető fenntartásához szükséges költségeket - beleértve a szolgáltatás megkezdését megelőzően felmerülő, a szolgáltatás ellátásához szükséges beruházások költségeit -, külön-külön meghatározva a szállítás és begyűjtés, illetve az ártalmatlanítás költségeit; utóbbi esetben a díjat, a kezelő létesítmény bezárását és lerakó esetén a bezárást követő utógondozás és harminc évig történő monitorozás költségeit
külön jogszabályban meghatározott módon figyelembe véve kell meghatározni.

•	242/2000. (XII. 23.) Korm. rendelet a települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szakmai szabályairól
5. § A települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetnie annak, aki a jogszabályok rendelkezései szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett.
(2) Indokolt költségnek és ráfordításnak minősül különösen a hulladékbegyűjtés, - szállítás és - ártalmatlanítás gyakorlásához szükséges, a hulladékártalmatlanító létesítmények, illetve a leeresztő helynek a közszolgáltatással kapcsolatos üzemeltetési és karbantartási költségei és ráfordításai, a környezetvédelmi kiadások és ráfordítások, valamint a közszolgáltatás körében működtetett létesítmények utógondozásának és monitorozásának a díjfizetési időszakra vetített költsége.
8. § (5) Nem tagadhatja meg a közszolgáltatási díj megfizetését az, aki a települési hulladékkal kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állását igazolja.

•	1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről (a továbbiakban: Ptk.) 
201. §-a  a következőket tartalmazza:
"(1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár. 
(2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné a szerződés megkötése időpontjában, feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja."
A Ptk. 226. §-a szerint 
"(1) Jogszabály meghatározhatja a szerződés egyes tartalmi elemeit és kimondhatja, hogy ezek a szerződésnek akkor is részei, ha a felek eltérően rendelkeznek.
(3) Hatósági ár megállapítására külön törvény szerint kerülhet sor."

•	6/2000. (VI. 1.) rendelete (továbbiakban: Ör.) Lajoskomárom Nagyközség Önkormányzatának a helyi környezet védelméről, a közterületek és ingatlanok rendjéről, a település tisztaságáról szóló rendelete
14. § (1) Az ingatlan használója, illetve tulajdonosa a hulladékot köteles a (2) bekezdésben megjelölt edényzetben az ingatlan előtt elhelyezni, oly módon, hogy az elszállítható legyen. (2) Minden szállítás alkalmával maximálisan 1 db 120 literes szabványméretű kukának megfelelő fedhető gyűjtőedény és 2 db műanyag zsák helyezhető el az ingatlan előtt.
(3) A rendeletben ismételten (2) bekezdés A keletkező szemét mennyiségének megfelelő  számú fedhető szemétgyűjtő edény és műanyag zsák beszerzése, pótlása, javítása, tisztántartása, fertőtlenítése a tulajdonos, illetve használó kötelessége.
15. § (3) A szolgáltatási díj mértéke 2000. évben havonta 381.-Ft + 12% ÁFA
16. § A szolgáltatási szerződés meghatározott jogi személyekkel, jogi személyiséggel nem rendelkező szervezetekkel az egyéb - nem háztartási - szemét elszállítására a szolgáltatást végző szerv külön megállapodást köthet. Aki a szolgáltatást végzővel szerződést nem köt, arra az önkormányzattal kötött megállapodás az irányadó. 
Kedvezményt, mentességet a rendelet nem tartalmaz.

•	1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló törvény (a továbbiakban: Obtv.) 
16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság (29. § (1) bek.), illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetőleg jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Az Obtv. 20. § (1) bekezdése szerint ha az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat alapján arra a megállapításra jut, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság fennáll, annak orvoslására - az érintett szerv egyidejű tájékoztatása mellett - ajánlást tehet a visszásságot előidéző szerv felügyeleti szervének.

Az érintett alkotmányos jogok
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat során elsődlegesen azzal a kérdéssel foglalkoztam, kiterjed-e az ügyre és milyen terjedelemben az állampolgári jogok országgyűlési biztosának hatásköre? 
A települési szilárd hulladék összegyűjtése a hulladákgazdálkodásról szóló törvény 21. § (1) bekezdés szerint: a települési önkormányzat kötelezően ellátandó közszolgáltatásként az ingatlantulajdonosoknál keletkező települési hulladék kezelésére hulladékkezelési közszolgáltatást (a továbbiakban: közszolgáltatás) szervez, és tart fenn.
E tevékenységet az önkormányzat megbízásából végző szervezet pedig értelemszerűen közszolgáltatást végző szervezetnek minősül, így tevékenységének vizsgálatára az Obtv. 16. § (1) bekezdése alapján az országgyűlési biztos hatásköre kiterjed.
Az önkormányzatok törvényességi ellenőrzése az Ötv. 98. § (2) és (3) bekezdései értelmében az illetékes megyei közigazgatási hivatal vezetőjének hatáskörébe tartozik. Az önkormányzati rendelet mint jogszabály, alkotmányosságának utólagos vizsgálatára pedig az Alkotmánybíróság jogosult.
	Az Alkotmánybíróság 9/2000. (III. 31.) AB határozatában foglalkozott az indítványozó azon beadványával, melyben az egyik települési  önkormányzatnak a települési szilárd hulladék összegyűjtésére, elszállítására és ártalommentes elhelyezésére irányuló kötelező közszolgáltatás ellátásáról szóló alkotmányellenességének megállapítását és megsemmisítését kérte. Álláspontja szerint a kifogásolt rendelet az Alkotmány 70/A. § (1) és (2) bekezdésében tiltott diszkriminációt valósított meg azáltal, hogy a szemétszállítási szolgáltatást igénybe nem vevő üdülőtulajdonost díjfizetésre kötelezte. Az indítványozó azt is sérelmezte, hogy az Ör.-ben foglalt szabályozás nincs tekintettel az ingatlant egyedül használó, idős tulajdonosok különös helyzetére.
Az Alkotmánybíróság eljárása során megállapította, hogy az önkormányzat a települési szilárd hulladék elszállítása mint helyi közszolgáltatás megszervezése rendeleti szabályozásával törvényi kötelezettségének tett eleget és a Kötv. idézett rendelkezése alapján írta elő e szolgáltatás kötelező igénybevételét. E döntése kialakításakor azonban az Alkotmánybíróság figyelemmel volt - a helyi köztisztasági rendeletek alkotmányossági vizsgálatakor kialakult - általános gyakorlatára is, miszerint e közszolgáltatás feltételei szabályozásánál alkotmányos követelmény az érintett csoporthoz tartozók körülményeinek "megfelelő figyelemmel, körültekintéssel és méltányossággal" történő értékelése. [54/1998. (XI. 27.) AB határozat, ABH 1998. 492, 495.]
Az Alkotmánybíróság több határozatában is rámutatott arra, hogy a szolgáltatás-ellenszolgáltatás egyenértékűségének tiszteletben tartása az önkormányzatokkal szemben is olyan alapvető követelmény, amelyet a szemétszállítási díj meghatározására irányuló rendeletalkotásukkor nem hagyhatnak figyelmen kívül. (54/1998. (XI.27.) AB határozat, 52/1998. (XI.27.) AB határozat,  55/1998. (XI.27.) AB határozat stb.)
Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az igazi arányosságot az olyan tartalmú rendelkezés valósítja meg, amely a díjtétel megállapítását az elszállított szemét mennyiségéhez igazítja. (52/1998. (XI.27.) AB határozat)
Lényeges követelmény, hogy a közszolgáltatás díja az általány jellegtől a ténylegesen ellátott szolgáltatás ellenértékéhez közelítsen, a jogalkotó az érintett csoportokhoz tartozók körülményeit megfelelő figyelemmel, körültekintéssel és méltányossággal értékelje. (43/1997. (VII.1.) AB határozat)
A jóhiszeműség és a tisztesség elvének való megfelelés Ptk.-beli szabálya erősíti az önkormányzatokkal szemben azt a követelményt, hogy amikor a szemétszállítási díj meghatározásakor a díj összegét nem a tényleges szemét kibocsátáshoz, és az elszállított szemét mennyiségéhez, hanem az azt tükröző más mutatóhoz (pl. a szobák és más helyiségek száma, nagysága, a lakásban élő személyek száma, kiürített tartóedények száma, űrmérete stb.) kötik, fokozottan törekedjenek a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének megvalósítására.
Az Alkotmánybíróságnak a témára vonatkozó döntéseiben megfogalmazott követelmények megvalósítása különböző módszerekkel is lehetséges. A gyakorlatban több önkormányzat is alkalmaz az alkotmányos követelményeknek megfelelő megoldást.
	A települési hulladékkezelési közszolgáltatási díj megállapításának részletes szabályairól szóló 242/2000. (XII. 23.) Kormányrendelet 5. §-a szerint a települési hulladék kezeléséért közszolgáltatási díjat kell fizetni annak, aki a jogszabályok rendelkezési szerint a települési hulladék gyűjtésére és a közszolgáltatónak való átadására kötelezett. A rendelet 8. § (5) bekezdése szerint nem tagadhatja meg a közszolgáltatás megfizetését az, aki a települési hulladékkel kapcsolatos kötelezettségeit nem teljesíti, feltéve, hogy a közszolgáltató számára a közszolgáltatást felajánlja, illetve a közszolgáltatás teljesítésére vonatkozó rendelkezésre állást igazolja. Az ismertetett jogszabályhelyek értelmében nem mentesülhet a díjfizetés alól az, aki a közszolgáltatást nem veszi igénybe. Az arányosság elvének rendeleti szabályozása azonban elengedhetetlen követelmény.
	A panaszos azon kérelmét, melyben a szemétszállítási díj megfizetésének kötelezettségét vitatja, alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányában el kellett utasítani.
	A rendelet azonban kifogásolható szabályt tartalmaz a műanyag zsák alkalmazhatósága tárgyában. A rendelet a 120 literes kuka kihelyezése mellett plusz lehetőségként írja elő 2 db műanyag zsák kihelyezésének lehetőségét, de arról nem rendelkezik, hogy a zsák önállóan is alkalmazható megoldás. A rendelet nem tartalmazza a zsák beszerzési forrásának lehetőségét és árát. A műanyag zsák árát csak az eljárásban megkeresett  közszolgáltató közölte válaszában.
A vizsgálatban megállapítottam, hogy az önkormányzat a hulladékgazdálkodásról szóló törvény 23. §. f) pontjában rögzítetteknek megfelelően az  ingatlantulajdonost megillető esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét a rendeletében nem szabályozta.
Egyes önkormányzatok rendeletükben szabályozták, hogy:
•	Szüneteltethető a helyi közszolgáltatás kötelező igénybevétele azokon az ingatlanokon, amelyeken legalább 30 napig senki sem tartózkodik, s emiatt azokon hulladék nem keletkezik. A közszolgáltatás igénybevételének szünetelésére vonatkozó igényét a tulajdonos a szünetelés kívánt kezdő időpontja előtt, azt legalább 30 nappal megelőzően írásban köteles bejelenteni a szolgáltatónak.
•	A tulajdonos írásban benyújtott kérelmére a közszolgáltatás díját az egyébként irányadó díjtétel ötven százalékával csökkenteni kell, ha az önálló lakóingatlant (családi házat) legfeljebb két személy lakja. A díjmérséklésről a szolgáltató - a kérelem beérkezésétől számított - harminc napon belül tájékoztatást ad. A csökkentett díjat a tulajdonos a tájékoztatást követő hónap első napjától fizeti meg.
•	A legfeljebb összesen négy személy által lakott, két egymás melletti, önálló lakóingatlan - két családi ház, egy ikerház - esetében a települési szilárd hulladékkal kapcsolatos komplex helyi közszolgáltatás közösen is igénybe vehető. Ilyenkor az érintetteknek - a szolgáltató részére címezve - írásban nyilatkozniuk kell arról, hogy a hulladék gyűjtésére szolgáló tartályt melyik ingatlanon tárolják és adják át ürítésre, illetve hogy a kötelező közszolgáltatás díját melyik tulajdonos fizeti.
•	Írásos kérelem alapján ingyenesen veheti igénybe a közszolgáltatást az ingatlant egyedül használó, egyedül élő 70 éven felüli tulajdonos, illetve használó.
•	Az üdülőtulajdonos minden év október 1. napjáig kérheti a szolgáltatótól, hogy a hulladékkal kapcsolatos kötelező szolgáltatást a következő évben csak március 1. és október 31. napja között vehesse igénybe. 

Az ismertetett szabályokon túl a kedvezményekre, mentességekre számtalan más megoldás kidolgozható és alkalmazható. Az önkormányzatok rendeleteikben a díjfizetés alóli mentességeket és kedvezményeket is megállapíthatnak. A mentességek és kedvezmények megállapítása terén a helyi önkormányzatok nagyfokú önállósággal, mérlegelési jogkörben dönthetnek. Mérlegelési jogkörük korlátját az alkotmányos követelmények érvényesítése képezi. Így pl. alkotmányos követelmény, hogy az azonos ismérveknek megfelelő csoportokra, azonos tartalmú és joghatású rendelkezéseket alkossanak az önkormányzatok. 
(23. § A települési önkormányzat képviselő-testülete önkormányzati rendeletben állapítja meg:
f) az elvégzett szolgáltatás alapján az ingatlantulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, az alkalmazható díj legmagasabb mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét.)
A Ptk.-nak a szerződésre vonatkozó szabályai szerint (201. § (1) bek.) a szolgáltatásért ellenszolgáltatás jár. E szabály szerint az ellenszolgáltatást általában a szolgáltatás elvégzése után lehet követelni. Ettől eltérő megállapodásra a feleknek lehetősége van. Abban az esetben azonban, ha a szolgáltatás igénybevétele jogszabály alapján kötelező és a szerződés alapvető tartalmi elemeit is jogszabály határozza meg, különös figyelmet kell fordítani arra, hogy a gyengébb pozícióban lévő állampolgárt megillető szerződési szabadságot a jogszabály csak a cél eléréséhez szükséges mértékig, azzal arányosan korlátozza. Ez következik az emberi méltósághoz való alkotmányos jogból eredő önrendelkezési jogból.
Az Alkotmány 54. § (1) bekezdése az emberi méltósághoz való jogot minden ember vele született jogaként deklarálja, amelytől senkit sem lehet önkényesen megfosztani. Az emberi méltósághoz való jog  - amint erre a Alkotmánybíróság az 1/1994. (I. 7.) AB számú határozatában rámutatott - magában foglalja az önrendelkezés szabadságához való alkotmányos alapjogot, amelynek korlátozása kizárólag az Alkotmány 8. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezés keretein belül történhet meg. E szerint az alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban törvény sem korlátozhatja. Az önrendelkezési jog fontos eleme a cselekvési szabadság, melynek értelmében az egyén jogosult arra, hogy polgári jogi jogviszonyait a törvények keretei között szabadon rendezze, maga döntsön polgári jogi szerződéseinek tartalmáról.
A szerződési szabadság törvénnyel és törvényes felhatalmazás alapján alacsonyabb szintű jogszabállyal is korlátozható. Törvény előírhat szerződéskötési kötelezettséget és meghatározhatja a szerződés egyes tartalmi elemeit. Ilyen törvény, illetve jogszabály a Kötv. és a Kötv. felhatalmazásának keretei között kiadott önkormányzati rendelet is.
Az Ör.-ben nem rendezett kedvezmények és mentességek  szabályozási hiánya tehát a szerződési szabadság aránytalan korlátozását jelenti, és ezáltal alkotmányos visszásságot eredményez azzal, hogy a Kötv.-ben biztosított esetleges kedvezmények, mentességek igénybevételével az érintettek nem élhetnek, ezáltal a szolgáltatás és ellenszolgáltatás arányosságának elve sem érvényesülhet.
Az Alkotmánybíróság ugyanis számos határozatában rögzítette a Kötv. végrehajtásával kapcsolatos alkotmányos követelményeket, melyek figyelembevételével az Alkotmánnyal összhangban álló rendeleteket lehet alkotni.
	Azáltal, hogy az önkormányzat nem törekedett az Alkotmánybíróság több határozatában kifejtett, a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének tiszteletben tartása  elvének megvalósítására, az Alkotmányban deklarált tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.
A jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság alkotmányos követelményét sérti, és ezáltal alkotmányos visszásság előidézésére alkalmas az az előírás, amely szerint a szemétszállítás díját a vállalkozások esetében nem az Ör. határozza meg, hanem a közszolgáltatóval kötött vállalkozási szerződés.
	A vállalkozási (önkormányzat és közszolgáltató közötti) szerződés szabályozza ugyanis a vállalkozások részére megállapított díj mértékét. A díjmegállapítás egyedileg, szerződés alapján történik.
A szolgáltatás - ellenszolgáltatás arányosságának követelménye alapján a hulladékszállítási díjnak közületek, illetve vállalkozások esetén is az elszállított szemét mennyiségéhez kell igazodni. Az egyedi díjmegállapítás e követelmény érvényesítésére nem alkalmas, alkotmányosan nem indokolható eltéréseket is eredményezhet. A hulladékgazdálkodási törvény alapján a hulladék elszállítására és elhelyezésére szervezett közszolgáltatás igénybevétele kötelező, a díj mértékét pedig hatósági árként az önkormányzatnak rendeletben kell megállapítani mindenkire nézve, aki a közszolgáltatást köteles igénybe venni. Az e körbe tartozóknál tehát a díj nem lehet alku tárgya. Az önkormányzati rendelet előírása tehát a hulladékgazdálkodásról szóló törvény, mint magasabb szintű jogszabály rendelkezésével is ellentétes. Miután az Ör. a vállalkozásokat, illetve közületeket nem emelte ki abból a körből, amely köteles a közszolgáltatást igénybe venni, így a díj mértékét  az említett szervezetek tekintetében is az önkormányzati rendeletben kellett volna szabályozni.
Az önkormányzatok a hulladékgazdálkodási törvényben foglalt felhatalmazás alapján nagyfokú önállósággal rendelkeznek, a települési szilárd hulladék elszállítási díjának és a díjfizetés alapjának megállapítása során. Mivel törvényi felhatalmazás alapján szerződéses jogviszony elemeit szabályozzák, tiszteletben kell tartaniuk a Ptk. 1. § (1) bekezdésben foglaltakból eredő alkotmányos követelményt, amely szerint az önkormányzatoknak a gazdasági szervezetek és az állampolgárok személyi viszonyait szabályozó jogszabályokat a Ptk.-val összhangban, arra figyelemmel kell értelmezni. (52/1998. (XI.27.) AB határozat)
	Az Alkotmánybíróság gyakorlata szerint a világos, érthető és megfelelően értelmezhető normatartalom a normaszöveggel szemben alkotmányos követelmény. A jogbiztonság - amely a jogállamiság fontos eleme - megköveteli, hogy a jogszabály szövege értelmes és világos, a jogalkalmazás során felismerhető normatartalmat hordozzon. (26/1992. (IV.30.) AB. hat.)
	Az Ötv. 99. § (1) bekezdése értelmében a megyei közigazgatási hivatal vezetőjének lehetősége van arra, hogy az alkotmányos követelményeknek nem mindenben megfelelő Ör. módosítását kezdeményezze a feltárt alkotmányos visszásságok megszüntetése érdekében. 

Ajánlás
	Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:
Felkérem a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy kezdeményezze Lajoskomárom Nagyközség Önkormányzatának Képviselő-testülete által alkotott 6/2000.  (VI. 1.) számú, a helyi környezet védelméről, a közterületek és ingatlanok rendjéről, a település tisztaságáról szóló rendeletének felülvizsgálatát és módosítását.

Ennek során javasolja, hogy:
•	Az önkormányzat a rendelet módosításával biztosítsa a szolgáltatás és ellenszolgáltatás arányosságának fokozottabb érvényesülését azoknak az ingatlantulajdonosoknak, használóknak azon esetekben, akiknek a hulladék kibocsátása esetenként jelentősen kevesebb a rendeletben szabályozott űrtartalomnál.
•	Az önkormányzati rendeletben szabályozzák a műanyag zsák szolgáltatási díját, ezzel is biztosítva ennek esetleges önálló igénybevételét, olyan gyakorisággal, amely a jelentősen kevesebb hulladék kibocsátásnak is megfelelhet.
•	A kötelező hulladékszállítás körébe tartozó vállalkozások, illetve közületek számára is az Ör.-ben állapítsák meg a szemétszállítási díj mértékét.

Budapest, 2001. október 20.

Takács Albert