OBH 5350/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:
	A panaszos az ügyfélszolgálaton személyesen adta elő azt a sérelmét, hogy a Tiszafüredi Polgármesteri Hivatal az 1998-ban benyújtott beadványára és az ugyanabban a tárgyban 2000. áprilisában írt levelére sem válaszolt. A levélben azt sérelmezte, hogy nagynénje házának értékesítésekor, amely gondozási szerződés alapján került az önkormányzat tulajdonába nem értesítették. Korábban jelezte a Gondozási Központ vezetőjének, hogy az ingóságok közül igényt tartana a régi családi fényképekre és levelekre. Ígéretet kapott arra, hogy időben értesítik, de ez nem történt meg. A nagynénje 2000. áprilisában meghalt, de a fényképek és levelek nem jutottak a birtokába. A panaszos úgy véli, hogy megsértették a kegyeleti jogát és az önkormányzat jegyzőjének mulasztása miatt az ombudsmann vizsgálatát kérte.

Érintett alkotmányos jogok:
•	A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam, mely egyben jelenti az állampolgárok jogbiztonsághoz való jogát, illetve azt, hogy az ügyeiket a közigazgatási szervek tisztességes eljárás keretében intézzék. [Alkotmány 2. § (1) bekezdés.]
•	A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy  egyedül vagy másokkal  együttesen írásban kérelmet, vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé. (Alkotmány 64. §). Az Alkotmánynak e rendelkezése egyben azt a kötelezettséget is jelenti, hogy  az állami szervek a panaszbeadványokat a vonatkozó törvény szabályai szerint megválaszolják.
•	A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez az emberi méltósághoz, amelytől senkit nem lehet önkényesen megfosztani. [Alkotmány 54. § (1) bekezdés.] Az emberi méltósághoz való jog része a kegyeleti jog gyakorlásához való jog, jelen esetben a panaszosnak az a joga, hogy az elhunyt hagyatékát képező családi fényképeket és leveleket tovább őrizze.

Alkalmazott jogszabályok:
•	A közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról szóló 1977. évi I. törvény (a továbbiakban: panasz törvény) 18. §-a, mely szerint ha a panasz valamely szerv tevékenysége, mulasztása ellen irányul, a panaszt az érintett szerv vezetője vizsgálja meg és intézi el. Az ügy elintézési idejére a törvény  10. §-ának (2) bekezdése irányadó, mely szerint a közérdekű bejelentéseket, illetőleg javaslatokat általában 30 napon belül el kell bírálni.

•	A házasságról, a családról és gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény 109. §-a, mely szerint a gyám tisztségének megszűnése után köteles a gyámhatóságnak működéséről jelentést, a kezelése alatt volt vagyonról pedig végszámadást előterjeszteni. 

•	Polgári Törvénykönyv 4. § (1) bekezdés: A polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és a tisztesség követelményeinek megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni.
(4) bekezdés: Ha ez a törvény szigorúbb követelményt nem támaszt, a polgári jogi viszonyokban úgy kell eljárni, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható.

•	A gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX. 10.) Korm. rend. 1. § (1) bekezdése, mely szerint a rendelet hatálya kiterjed a gyermekvédelmi és gyámügyi hatósági feladat-és hatáskört gyakorló települési önkormányzat jegyzőjére.
146. § (2) bekezdése: A gyermek, illetve a gondnokság alatt álló vagyonát a gyám és a gondnok leltárral veszi át. A leltárt a hagyatéki leltározásra vonatkozó rendelkezések szerint kell elkészíteni.

•	5. A hagyatéki eljárásról szóló 6/1958. (VII. 4.) IM rendelet 4. § (1)-(2) bekezdése, mely szerint a magyar állampolgár után belföldön maradt ingatlanvagyont leltározni kell. A belföldön maradt ingóságokat csak akkor kell leltározni, ha azok értéke a háromszázezer forintot meghaladja, és 
a) a hagyatékban szülői felügyelet alatt nem álló kiskorú, cselekvőképességet  kizáró gondnokság alá helyezett vagy ismeretlen helyen távollevő személy érdekelt, és ezek a körülmények a halottvizsgálati bizonyítványból megállapíthatók, vagy 
b) nincs ismert örökös, vagy
c) az örökösök között a devizajogszabályok szerint külföldinek tekintendő személy is van, vagy
d) a leltározást az örökösként érdekelt személy, a végrendeleti végrehajtó, a hagyatéki hitelező, vagy a gyámhatóság kéri, továbbá, ha a bejelentett hagyatéki teher várhatóan meghaladja a hagyatéki vagyon értékét.
16. §: Azokban az esetekben, amikor a meghalt személy után kötelező leltározás alá eső vagyontárgy nem maradt, a jegyző a hozzá beérkező halottvizsgálati bizonyítványt, illetőleg holtnaknyilvánító végzést a leltározás mellőzése okának feltüntetésével, érdemi intézkedés nélkül irattárba helyezi. Ha a leltározás mellőzése a kihallgatott hozzátartozó előadása alapján történt, a feljegyzést a meghallgatott hozzátartozóval alá kell íratni.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
	Az ügyben tájékoztatást kértem Tiszafüred jegyzőjétől. Válasza, valamint a csatolt iratok és a panaszos előadása alapján,  a következő tényállást állapítottam meg.
	A panaszos nagynénjét lakásáról 1995. augusztus 30-án helyezte el az önkormányzat a "Platán" Nyugdíjas Otthonban a szomszédok bejelentése alapján. Elhelyezésekor agyvérzés utáni állapotban volt, mely beszédképtelenséget, részleges végtagi bénulást, és teljes járás és önellátási képtelenséget jelentett.  Az idős asszonyról betegségéig a szomszéd gondoskodott.
2000. március 30-án bekövetkező haláláig a Nyugdíjas Otthonban gondozták az önkormányzattal kötött tartási-gondozási szerződés alapján. Lakóingatlana az említett szerződéssel az önkormányzat tulajdonába került. 
Halálakor telefonon értesítették az Új Apostoli Egyházat, amelynek az elhunyt tagja volt, és amely a temetési szertartásról gondoskodott. 
Szintén telefonon értesítették az unkaöccsét, aki az elhunytat még életében néhány alkalommal meglátogatta. A fentiek a Gondozási Központ vezetőjének a jegyzőhöz írt leveléből állapíthatók meg. 
A panaszos előadása szerint az egyik látogatás alkalmával az otthon vezetőjével felkereste az elhunyt lakóházát, és  kérte, hogyha annak értékesítése megtörténik, akkor értesítsék, hogy a családi iratokat és fényképeket átvehesse. Értesítést azonban nem kapott sem az intézmény vezetőjétől, sem a gondnoktól. Egy későbbi látogatása alkalmával tudta meg, hogy a háznak új tulajdonosa van, aki azt teljesen kiürítve vette birtokba, A panaszos 1998. október 16-án panasszal fordult a jegyzőhöz, amelyben előadta a történteket és bejelentette azt is, hogy nagynénjének Tiszafüreden van oldalági rokona. A panaszos nem vérrokon, az elhunyt édestestvérének volt nevelt gyermeke.
	Panaszára a jegyzőtől választ nem kapott. A temetés alkalmával a megbízott jegyzőnek meg- ismételte a panaszt, de ezután sem értesítették. Tiszafüred új jegyzője ezzel kapcsolatban arról tájékoztatott, hogy 1998-ra visszamenőleg átvizsgálta  a polgármesteri hivatal iratanyagát, de a panasszal kapcsolatban semmiféle iratot nem talált. Iktatásra sem került panaszbeadvány. A Platán Otthon vezetőjét is megkereste, de ott csak az elhunyt temetésével és gondnokoltságával  kapcsolatos iratanyag állt rendelkezésre. A panasz idején hivatalban lévő jegyző időközben elhunyt, a hivatal vezetésével megbízott aljegyzők pedig már nem ott dolgoznak.
	A Nyugdíjas Otthon irataiból megállapíthatóan az elhunyt ügyeit kirendelt gondnok intézte. Az ő  telefonon adott tájékoztatása szerint hagyatéki eljárást nem folytattak és az ingóságokról leltár nem készült. Jelen volt az ingatlan eladását követő lomtalanításnál, néhány ingóságot eladott, vagy elajándékozott, a legtöbbet azonban kacatként a szeméttelepre szállították. Nem emlékszik arra, hogy családi iratok, vagy fényképek lettek volna az ingóságok között. A gondnoknak nem volt tudomása arról, hogy az elhunytnak hozzátartozója van. Az elhunyt után 10.000.- Ft. készpénz maradt, ezt a gondnok mivel az ő megbízatása megszűnt, átadta az utódjának azzal, hogy az elhunyt sírját hozassák rendbe, mert azt eddig senki sem gondozta.
	A jegyző által utóbb elküldött gyámhatósági iratok között fellelhető egy ingóleltár, amely 1995. szeptember 12-én készült. A leltározásnál jelen volt a "Platán" Nyugdíjas Otthon vezető-helyettese és gondozónője, a szociális gondozónő, és két gyámügyi előadó. A gondnok nem volt jelen, mert az ideiglenes kirendeléséről szóló határozat később, 1995. szeptember 14.-én kelt.
	Fellelhető továbbá az iratok között a gondnok olyan nyilatkozata, mely szerint az elhunyt után sem ingatlanvagyon, sem leltározás alá eső egyéb vagyontárgy (ingóság) nem maradt, a hagyatékban szülői felügyelet alatt álló kiskorú, cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezett, külföldön vagy ismeretlen helyen távollévő érdekelt nincs. A nyilatkozat alapján a hagyatéki ügy további intézkedést nem igényelt, és irattározták.
	A fenti tényállással kapcsolatban a következőket állapítottam meg:
A panasz törvény alapján a panaszt 30 napon belül ki kell vizsgálni és a panasztévőt ennek eredményéről értesíteni kell. Jelen esetben ezt a kötelezettségét a korábbi jegyző elmulasztotta. Annak ellenére, hogy iktatott anyag a Polgármesteri Hivatalnál nem lelhető fel nagy valószínűséggel a panasz a jegyzőhöz megérkezett, mert a panaszos azt ajánlott küldeményként adta fel, és a temetés idején a megbízott jegyzőnél a panaszt szóban is megismételte. A Polgármesteri Hivatalnak és a jegyzőnek az a mulasztása, hogy a panasszal érdemben nem foglalkoztak, azt is eredményezte, hogy a gyámügyi feladatokat ellátó előadó, a gondnok, és a Gondozási Központ vezetője sem tudott arról, hogy az elhunytnak van élő oldalági rokona. Jelen esetben azonban ez a mulasztás a lehetséges örökösnek sérelmet nem okozott, mert az elhunytnak sem ingó, sem ingatlan vagyona nem volt.
A hagyatéki eljárásról szóló rendelet előírásokat tartalmaz arra az esetre is, ha a meghalt személy után kötelező leltározás alá eső vagyontárgy nem maradt. Ilyenkor a  jegyző a hozzá beérkezett halottvizsgálati bizonyítványt  a leltározás mellőzése okának feltüntetésével, érdemi intézkedés nélkül irattárba helyezi. Ha a leltározás mellőzése a kihallgatott hozzátartozó előadása alapján történt, a feljegyzést a meghallgatott hozzátartozóval alá kell íratni.
A leltározás mellőzésének okát tartalmazza az a nyilatkozat, amit az elhunyt halálát követően, gondnoka tett. A Polgármesteri Hivatal intézkedése a hagyatéki eljárásról szóló rendelkezéseknek megfelel, e körben mulasztást nem állapítok meg. Azt, hogy a gondnok elszámolása a rábízott vagyonról dokumentált módon megtörtént-e, nem vizsgáltam, mert az  elhunyt után hagyaték nem maradt.
Vizsgáltam azonban azt a kérdést, hogy a gondnok illetve a Gondozási Központ és a Polgármesteri Hivatal úgy járt-e el, ahogy az az adott helyzetben elvárható. A vonatkozó jogszabályok nem tartalmazhatnak az adott jogviszonyra vonatkozóan mindenre kiterjedő részletes előírást. Ezért fogalmazza meg általában a Polgári Törvénykönyv a kellő gondosság, a jóhiszemű és tisztességes eljárás követelményét.
Megállapítottam, hogy a panaszos sérelmét az a körülmény okozta, hogy a Platán Nyugdíjas Otthon  vezetője nem tájékoztatta őt arról, hogy kérelmével kihez fordulhat, továbbá sem a gondnokot, sem  a gyámhatóságot a panaszos igényéről nem értesítette, valamint az, hogy a gondnok a leltár ellenére sem tudott a fényképekről és levelekről. Nagyobb gondosság mellett az ügy minden szereplője tudhatott volna a panaszos igényéről, akinek kérését a kegyeleti jog érvényesülése szempontjából teljesíteni kellett volna. A fényképek és iratok hollétéről nem lehet tudni, azokról a panaszosnak végleg le kell mondania.
	A fentiek alapján megállapítom, hogy a polgármesteri hivatal, illetve a korábbi jegyző azzal a mulasztással, hogy a panaszos levelét nem iktatta, a panaszt nem vizsgálta ki, a jogbiztonsághoz való joggal és a panaszjoggal összefüggő visszásságot okozott.
	A Gondozási Központ vezetője azzal, hogy a panaszost nem tájékoztatta arról, hogy kérelmével a gondnokot kell felkeresnie, illetve igényéről sem a gondnokot, sem a gyámhatóságot nem értesítette, a jogbiztonsághoz való joggal és az emberi méltósághoz való joggal összefüggő visszásságot okozott.
	Annak érdekében, hogy a jövőben a megállapított mulasztás, illetve visszásság  ne forduljon elő, a következő kezdeményezéssel élek:

Felkérem a jegyzőt, hogy tegyen intézkedéseket annak érdekében, 
•	hogy a Polgármesteri Hivatal a panaszok kezelése és intézése során a fent említett jogszabályoknak megfelelően járjon el,
•	hogy a Nyugdíjas Otthon Vezetője az ott elhunytak hozzátartozóinak megfelelő tájékoztatást adjon arra nézve, hogy a kegyeleti jog gyakorlásával kapcsolatos kérelmükkel hova fordulhatnak. 

Budapest, 2001. szeptember 21.

Lenkovics Barnabás