OBH 5348/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gál Attila

A vizsgálat megindulása
	Panaszos beadvánnyal fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához. Panaszában sérelmezte, hogy Budapesten 2000. augusztus 17. napján az intézkedő rendőr távollétében helyszíni bírsággal sújtotta, mert a Dési Hubert utcában személygépkocsijával zöld területen, az intézkedő rendőr szerint, szabálytalanul parkolt. A helyszíni bírság kiszabásáról szóló értesítés kézhezvétele után, bár megítélése szerint szabálysértést nem követett el, 2000. szeptember 4. napján, a kirótt 3000 forint összegű bírságot befizette. Ezzel egyidejűleg írásban panasszal fordult a BRFK IX. kerületi Rendőrkapitánysághoz, hivatkozva arra, hogy a szabálysértést nem követte el, mert olyan helyen parkolt, amelyet ugyan már felvert a fű, de évtizedek óta közterületi gépkocsiparkolóként funkcionál. A panaszt azonban a Rendőrkapitányság Közrendvédelmi Osztályának osztályvezetője előbb a 149-20-217/2000. számú, 2000. szeptember 11-én kelt levelével, majd ugyanezen szám alatt ugyan ő, 2000. október 2-án kelt határozatával elutasította. Indokolásában hivatkozott arra, hogy a helyszíni bírság kifizetése, a szabálysértés elismerését jelenti, amely esetben az 1999. évi LXIX. törvény 135.§ (2) bekezdése a jogorvoslatot kizárja.
	Panaszos sérelmezte, hogy a helyszíni bírság kiszabásáról szóló formanyomtatvány megfelelően nem oktatja ki a távollétében megbírságolt személyt arra, hogy a bírság kifizetése egyben a szabálysértés elismerését jelenti, s hogy ebben az esetben a bírság kiszabása ellen jogorvoslatnak nincs helye. Az általa kapott értesítés csupán arra hívja fel figyelmét, hogy ha a távollevő elkövető a helyszíni bírságot 30 napon belül nem fizeti meg, ellene a szabálysértési feljelentést megteszik. E, valamint a nyomtatvány első oldalán található "fenyegetés" hatására fizette be a bírságot, annak ellenére, hogy azzal nem értett egyet. Ezért is fordult nyomban panasszal a IX. kerületi Rendőrkapitánysághoz.
	A panasz alapján felmerült annak gyanúja, hogy a panaszos állampolgári jogai, a jogbiztonsághoz és a tisztességes eljáráshoz való joga sérült, ezért az országgyűlési biztosról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 17. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el. Ennek során az Obtv. 18. § (3) bekezdése alapján a panaszos beadványában foglaltakról álláspontjának közlését, felvilágosítást kértem az Országos Rendőrfőkapitánytól.

Az érintett alkotmányos jogok
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog.

Az Alkalmazott jogszabályok
•	A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény (Sztv.)
135. § (1) A helyszíni bírság összege ötszáz forinttól tízezer forintig terjedhet.
(2) Ha az elkövető a helyszíni bírság kiszabását - a jogkövetkezményekről szóló tájékoztatás után - tudomásul veszi, a bírságolás ellen jogorvoslatnak helye nincs.
136. §  A gépjárművel elkövetett szabálysértés miatt a helyszíni bírságot a gépjárművezető távollétében is ki lehet szabni. Ilyenkor a gépjármű forgalmi rendszáma alapján megállapított üzemben tartó címére kell a kiszabott összeget tartalmazó készpénz-átutalási megbízást megküldeni.
137. §  Ha az elkövető vagy a gépjármű üzemben tartója a helyszíni bírság kiszabását nem veszi tudomásul, a szabálysértési eljárást az egyébként irányadó rendelkezések szerint kell lefolytatni. Így kell eljárni akkor is, ha a gépjármű üzemben tartójának megküldött készpénz-átutalási megbízást harminc napon belül nem fizetik meg.
•	A rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény (Rtv.)
92. § (1) Az e törvényben szabályozott rendőri intézkedések, illetve a kényszerítő eszközök alkalmazása miatti jogorvoslatra a büntetőeljárás, az államigazgatási eljárás és a szabálysértési eljárás szabályai az irányadók.
(2) A Rendőrség által lefolytatott államigazgatási vagy szabálysértési eljáráshoz kapcsolódó rendőri intézkedés elleni panaszt az ügy érdemében hozott, vagy az eljárást megszüntető határozat elleni jogorvoslati kérelemben kell előterjeszteni.
(3) Ha a (2) bekezdésben emutett határozat ellen jogorvoslati kérelem előterjesztésére nem kerül sor, az eljáráshoz kapcsolódó rendőri intézkedéssel szemben a 93. § rendelkezésének figyelembevételével panasznak van helye.
93. § (1) Ha a rendőri intézkedést követően a 92. § (2) bekezdésében említett eljárás nem indul, a panaszt a sérelem bekövetkezésének napjától számított 8 napon belül az intézkedést foganatosító rendőri szerv vezetőjéhez kell benyújtani. Ha a panaszolt intézkedéssel kapcsolatban a 92. § (1) bekezdés szerinti eljárás indul, a panaszt soron kívül kell elbírálni.
(2) A rendőri szerv vezetője a panasz tárgyában a beérkezéstől számított 8 napon belül indokolt határozattal dönt.
(3) A határozat ellen a panaszos a közléstől számított 8 napon belül a felettes szerv vezetőjénél fellebbezéssel élhet. A felettes szerv a fellebbezés beérkezésétől számított 8 napon belül indokolt határozatában az elsőfokú határozatot helybenhagyja, megváltoztatja vagy megsemmisíti.

•	A helyszíni bírságolás részletes szabályairól szóló 10/2000. (11.23.) számú BM. rendelet (BM. rendelet)
2. § (1) Ha jogszabály helyszíni bírság kiszabását lehetővé teszi és a hatóság tagja a helyszíni bírság kiszabása mellett dönt, ezt közli az elkövetővel és egyben tájékoztatja a jogkövetkezményekről. Ha az azt elkövető a helyszíni bírságolás tényét és a helyszíni bírságolás összegét tudomásul veszi, a hatóság tagja helyszíni bírságot szab ki. A helyszíni bírság tudomásul vétele esetén a hatóság tagja tájékoztatja az elkövetőt a pénzbírság végrehajtására vonatkozó törvényi rendelkezésekről [Sztv. 111. § (1)-(4) és (12) be..
(2) Ha az elkövető a helyszíni bírságolás tényét nem veszi tudomásul vagy a helyszíni bírság összegét vitatja, a hatóság tagja a helyszíni bírságolást befejezi és közli az elkövetővel, hogy feljelentést tesz.
3. § (1) A helyszíni bírságoláshoz
a) a szabálysértési ügyben eljáró hatóság tagja - a b) pontban meghatározott kivétellel - az 1. számú melléklet, vagy a 3. számú melléklet, ... szerinti nyomtatványt (mérete: 210 mm x 105 mm) használja.
4. § (1) A gépjárművezető távollétében kiszabott helyszíni bírság esetén az üzemben tartó címét a közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény rendelkezéseinek megfelelően kell megállapítani, és a postautalványt - a befizetés elmulasztásának jogkövetkezményét tartalmazó tájékoztatással - a gépjármű üzembentartó címére kell megküldeni.
(2) Ha az elkövető vagy a gépjármű üzemben tartója a helyszíni bírságot 30 napon belül nem fizeti meg, a nyilvántartó szerv a 2. számú mellékletben meghatározott átirattal intézkedik a feljelentés megtételére.
6. § (1) Ez a rendelet 2000. március 1-jén lép hatályba.
		P. H.

A BM rendelet 1. számú mellékletén szereplő figyelmeztetések: 
Tájékoztató az elkövető jelenlétében kiszabott helyszíni bírságról:

Tudomásul veszem, hogy a 30 napon belül meg nem fizetett helyszíni bírság - a törvényes feltételek megléte esetén - közvetlen letiltható, vagy ha erre lehetőség nincs, adók módjára behajtható, valamint közérdekű munkára (5000 Ft/nap), illetve elzárásra (1000-3000 Ft/nap) változtatható át. A közérdekű munkára átváltoztatásról a szabálysértési hatóság (a lakóhely vagy tartózkodási hely szerint illetékes jegyző,) az elzárásra történő átváltoztatásról a bíróság dönt. A szabálysértés elkövetését elismerem, a készpénz-átutalási megbízást átvettem.

Tájékoztató az elkövető távolléte esetén kiszabott helyszíni bírságról:

Az Sztv. 136. § alapján a mellékelt készpénz-átutalási megbízáson helyszíni bírságot szabok ki. Amennyiben a gépjármű üzemben tartója vagy a szabálysértés elkövetője a helyszíni bírságot 30 napon belül nem fizeti meg, az Sztv. 137. § alapján szabálysértési feljelentést teszek.

•	A közúti közlekedésről szóló 1/1975. (11.23.)(KPM BMegyüttes rendelet (Kresz.)
40. § (1) Járművel megállni - ha közúti jelzésből vagy a (2)-(5) bekezdés rendelkezéséből más nem következik - csak az úttest menetirány szerinti jobb szélén, azzal párhuzamosan, egy sorban szabad. A megállást irányjelzéssel jelezni kell.
41. § (1) A 40. § rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell a várakozásra is.

•	Az egyes szabálysértésekről szóló 218/1999. (X11.28.) Korm. számú rendelet (Korm. r.)
54. § (1) Aki a közúti közlekedés szabályait - a 42-52. §-ban meghatározott eseteken kívül -megszegi, harmincezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a rendőrség, valamint közúti határátkelőhelyen a határőrség és a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 5.) KPM-BM együttes rendelet 40. és 41. §-ának, illetőleg a táblával jelzett behajtási tilalom vagy korlátozás megszegése esetén a közterület-felügyelő helyszíni bírságot szabhat ki.

A vizsgálat megállapítása
	A panaszos előadása és a mellékelt okirati másolatok, valamint az Országos Rendőrfőkapitány tájékoztatása és az ehhez csatolt mellékletek alapján megállapítottam, hogy a panaszos által sérelmezett helyszíni bírságoltás, az ellene bejelentett panasz elbírálása a panaszban leírtak szerint történt.
	Megállapítható volt az is, hogy a távollétében helyszíni bírsággal sújtott panaszos a kirótt bírságot 2000. szeptember hó 4. napján postán befizette, de ugyanezen a napon, vitatva a szabálysértés elkövetését panaszt jelentett be a Budapesti Rendőr-főkapitányság IX. kerületi Rendőrkapitányságnál. A Rendőrkapitányság előbb levélben, majd az ismételt panaszt határozattal elutasította, hivatkozva az Sztv. 136. §-ára.
	Az Országos Rendőrfőkapitány válaszában kifejtette, - hivatkozva az Sztv. helyszíni bírságolásra vonatkozó indokolásával -, hogy miután a panaszos a helyszíni bírságolásról szóló átutalási megbízást nemcsak átvette, hanem a bírságot be is fizette a IX. kerületi Rendőrkapitányság okkal tekintette mindezt tudomásul vételnek. Ebben az esetben pedig az Sztv. 135. § (2) bekezdés értelmében a bírságolás ellen jogorvoslatnak helye nincs.
Az Országos Rendőrfőkapitánynak ezzel az álláspontjával nem értek egyet. Az Sztv. 136. §-a csupán arról rendelkezik, hogy helyszíni bírságolást, ha annak egyébként helye van, a távollevővel szemben is ki lehet szabni, tovább arról, hogy ilyenkor hogyan kell megállapítani a gépjármű üzembentartóját valamint, hogy a készpénz-átutalási megbízást kinek kell elküldeni.
	A helyszíni bírságolás részletes szabályait a BM. rendelet határozza meg. Ennek 2. §-a többek között arról rendelkezik, hogy helyszíni bírságot, a jogkövetkezményekre való kioktatás mellett csak akkor lehet kiszabni, ha az elkövető a helyszíni bírságolás tényét és a helyszíni bírságolás összegét tudomásul veszi. A jogbiztonság követelménye ilyenkor megkívánja azt, hogy a kioktatás arra is kitérjen, hogy az emutettetek tudomásul vétele, egyben azt is jelenti, hogy az elkövető panasz jogáról lemond és a bírság be nem fizetése esetén az végrehajthatóvá válik. Miként arra is ki kell térnie a kioktatásnak, hogy a szabálysértés vagy a bírság összegének el nem ismerése szabálysértési feljelentést von maga után. E kioktatás a gyakorlatban többnyire rendben szóban meg is történik, és ennek lényege a BM rendelet 1. számú mellékletében szabályozott nyomtatványon olvasható is.
	Más azonban a helyzet akkor, ha a helyszíni bírságot az elkövető távollétében alkalmazzák. Ez esetben a szóban történő kioktatás nem valósulhat meg. Az üzembentartó kilétének megállapítása után kiküldött kézpénz-átutalási nyomtatványon található kioktatás azonban nem azonos azzal, amely a szóbeli kioktatásnál a jogbiztonság érdekében elvárható. Nem közli a legfontosabbat, hogy a bírság be nem fizetése egyben a szabálysértés és a kiszabott bírság összegének elismerése, illetve tudomásul vétele, s hogy ez esetben panasznak, jogorvoslatnak nincs helye. A kioktatás csupán arra figyelmezteti a címzettet, hogy a bírság be nem fizetése esetén ellene szabálysértési feljelentést tesznek.
	A helyszínen jelen levő személy és a bírságoláskor távollevő személy különböző tartalmú kioktatása a jogkövetkezményekre, sérti a bírságoláskor távollevő személynek a jogbiztonsághoz, az egyenlő elbánáshoz való jogát. Ezért indokolt a BM. rendelet 1. számú mellékletében előírt nyomtatványon szereplő, a távollevő elkövetőre vonatkozó tájékoztatónak megfelelő kiegészítése úgy, hogy a helyszíni bírság kiszabásakor távollevő személy is, - a jogkövetkezményekre vonatkozóan - ugyanolyan kioktatásban részesülhessen, mint amely a BM. rendelet 2. §-ának, a jogbiztonságnak és az egyenlő elbánás követelményének megfelel.
	Az Országos Rendőrfőkapitány arról is tájékoztatott, hogy a IX. kerületi Rendőrkapitányság, 2000. október 2-án, 149-20-217/1/2000. szám alatt hozott határozatát felügyeleti jogkörében megsemmisítette és a Rendőrkapitányság Vezetőjét új eljárás lefolytatására utósította. A konkrét ügyben tehát az országgyűlési biztosnak további teendője nincs.
	A vizsgálat alapján megállapítható alkotmányos visszásság miatt, annak orvoslása érdekében, az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom a belügyminiszternek, hogy a helyszíni bírságolás részletes szabályairól szóló 10/2000. (11.23.) BM számú rendelet 1. számú mellékletének oly módon egészítse ki, amelyből kitűnik, hogy a helyszíni bírság kifizetése, a helyszíni bírság és annak összege elismerését jelenti, amely esetben jogorvoslatnak nincs helye.
	A vizsgálatot lezártam. Erről a panaszost, a Belügyminisztert, az Országos Rendőrfőkapitányt és a Budapesti Rendőr-főkapitányság IX. kerületi Rendőrkapitányság vezetőjét jelentésem megküldésével tájékoztatom.

Budapest, 2001. március 12.

Gönczöl Katalin