J e l e n t é s
az OBH 5345/2000. számú ügyében

								Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
Panaszos beadványával az állampolgári jogok országgyűlési biztosától kért segítséget a Budapest XIX. kerületi Önkormányzat eljárását sérelmezve. Panaszában előadta, hogy, az önkormányzat nem nyújtott segítséget a háza előtt létesített három buszmegálló áthelyezésében.
Vizsgálatom az Alkotmányban biztosított legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog sérelmének gyanújával indult, egyúttal tájékoztatást és a vonatkozó iratok megküldését kértem a jegyzőtől.

A megállapított tényállás
A jegyző arról tájékoztatott, hogy a kifogásolt buszmegálló kialakítására 1983-ban került sor,  panaszos háza előtt jelenleg három busz - 48-as, 51-es és 68-as - együttes megállója található. 
1999. év elején panaszos közvetlenül a BKV Rt.-hez fordult segítségért, ezt követően - 1999. március 17-én - a Főpolgármesteri Hivatal és a BKV Rt. munkatársai panaszos jelenlétében helyszíni bejárást tartottak. (A kerület képviselője előzetes kimentette magát, azt azonban jelezte, hogy az önkormányzat csak a megálló áthelyezéséhez járul hozzá, annak megszüntetéséhez nem.)
A bejárás megállapította, hogy a nagy forgalmú autóbuszmegálló "valóban jelentősen zavarhatja a ház lakóinak nyugalmát", mivel állandó környezeti terhelést (zaj, por, rezgés) jelent, az utasok pedig az alacsony, 1 méter párkánymagasságú ablak előtt várakoznak. 
Több megoldási javaslatot vázoltak a felek, végül egyetértésre jutottak abban, hogy mindenki számára elfogadható megoldás a 48-as és 51-es csuklós busz útvonalának - és megállójának - módosítása lenne. A 68-as busz megállóhelye változatlanul panaszos háza előtt maradna. A bejárás emlékeztetőjében vázolták a forgalmi rend változtatásának feltételeit.
A Polgármesteri Hivatal Városgazdálkodási Irodája ezt követően megkereste a buszok útvonala módosításának engedélyezéséhez szükséges hatóságokat.
A XIX. kerületi Rendőrkapitányság Közrendvédelmi Osztálya, a BKV. Rt. Közlekedési Főosztályának Forgalomfejlesztő Osztálya a megállók áthelyezéséhez hozzájárulását adta.
A Városgazdálkodási Iroda állásfoglalást kért a Városüzemeltetési és Környezetvédelmi Bizottságtól. Átiratában vázolta a forgalmi rend változásának feltételeit, előadta annak előnyeit és hátrányait. A változtatással a lakossági panasz orvoslást nyerne, az utcaszakasz forgalmi terhei csökkennének, valamint a közeli főútra történő balra kanyarodás megszűnése kedvezőbb forgalmi helyzetet teremtene. Hátrány a változtatás magas költsége, valamint az esetleges lakossági ellenállás felvállalása. (A költségeket pontosítani és részletezni az önkormányzatnak kell, ezt követően a Főpolgármesteri Hivatallal történő egyeztetés során tárgyalnának a költségek megosztásáról.)
A bizottság határozatában elutasította a környezettanulmány készítésére és a lakossági fórum összehívására irányuló javaslatot.
Panaszost levélben tájékoztatták a döntésről, amelyet azzal indokoltak, hogy az "útvonal módosításának a szakmai feltételek mellett az érintett lakosság számára környezeti kihatása van, melynek mértéke és fogadtatása a bizottság számára nem volt ismert".
Ezt követően megkerestem a Fővárosi Önkormányzatot, az általuk megtett intézkedésekről érdeklődtem. A Főpolgármesteri Hivatal aljegyzője arról tájékoztatott, hogy a Közlekedési Ügyosztály 1999. április 21-én kelt levelében kérte a XIX. Kerületi Önkormányzat Városgazdálkodási Irodáját a buszok útvonalának módosításával kapcsolatos állásfoglalása megküldésére. Mivel erre választ nem kaptak, az útvonal módosításáról nem tudtak intézkedni.

Az ügy jogszabályi háttere
1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 30/1988. (IV. 21.) MT rendelettel
(3) Ha a tömegközlekedés fejlesztése és ezen belül a szolgáltatás javítása indokolt, a nemzetközi és a helységek között belföldön távolsági (a továbbiakban: együtt helyközi) tömegközlekedés esetében a közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter, helyi tömegközlekedés esetében az önkormányzat képviselő-testülete arra az adott területen tömegközlekedést ellátó gazdálkodó szervezetet felhívja.
(4) Ha a gazdálkodó szervezet a felhívástól számított három hónapon belül az igény szerinti fejlesztést - az előírt határidőre - nem vállalja, a miniszter, illetve az önkormányzat képviselő-testülete új szervezetet alapíthat vagy koncessziós pályázatot írhat ki.
(10) Menetrend a helyi és a helyközi tömegközlekedésre vonatkozó - az útvonal, a megállóhelyek, az érkezési és indulási időpontok, illetve a gyakoriság meghatározását tartalmazó - kihirdetett szolgáltatási előírás.
(11) A helyi tömegközlekedés menetrendjét a jegyző, a helyközi tömegközlekedés menetrendjét a közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter, illetve felhatalmazása alapján a Közlekedési Főfelügyelet hagyja jóvá; kihirdetésére - sajtó útján vagy más módon - a szolgáltató köteles.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
1. § (1) A község, a város, a főváros és kerületei, valamint a megye önkormányzata (a továbbiakban: helyi önkormányzat) a feladat- és hatáskörébe tartozó helyi érdekű közügyekben (a továbbiakban: helyi közügy) önállóan jár el.
(2) A helyi közügyek a lakosság közszolgáltatásokkal való ellátásához, a közhatalom önkormányzati típusú helyi gyakorlásához, valamint mindezek szervezeti, személyi és anyagi feltételeinek helyi megteremtéséhez kapcsolódnak.
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: (...), a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, (...)
12. § (1) A képviselő-testület szükség szerint, a szervezeti és működési szabályzatban meghatározott számú, de évente legalább hat ülést tart. Az ülést össze kell hívni a települési képviselők egynegyedének vagy a képviselő-testület bizottságának az indítványára.
(2) A képviselő-testület elnöke a polgármester, aki összehívja és vezeti a képviselő-testület ülését.
25. § (1) A bizottságot a polgármester indítványára össze kell hívni.
(2) A polgármester felfüggesztheti a bizottság, a részönkormányzat testülete döntésének a végrehajtását, ha az ellentétes a képviselő-testület határozatával, vagy sérti az önkormányzat érdekeit. A felfüggesztett döntésről a képviselő-testület a következő ülésén határoz.
63/A. § A fővárosi önkormányzat feladat- és hatásköre különösen
g) ellátja a főváros tömegközlekedési és forgalomtechnikai feladatait, kijelöli a főútvonalakat, a tömegközlekedés által igénybe vett útvonalakat, ellátja Budapest területén a fővárosi önkormányzat tulajdonában levő országos közutak, közúti hidak, alul- és felüljárók - az autópályák és autóutak kivételével - üzemeltetését, fenntartását és fejlesztését, valamint a kerületi önkormányzatok tulajdonában levő tömegközlekedés által igénybe vett utak üzemeltetését, fenntartását és fejlesztését;

20/1984. (XII. 21.) KM rendelet az utak forgalomszabályozásáról és a közúti jelzések elhelyezéséről
(9) Az út kezelőjének hozzájárulása szükséges tömegközlekedési járat útvonalának és megállóhelyeinek kijelöléséhez.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

A vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom megállapította, hogy panaszos a BKV Rt-hez fordult a buszmegállók áthelyezésével kapcsolatban. Az 1999. március 17-én megtartott helyszíni bejárás eredményeképpen kialakult az a vélemény mely szerint két buszmegálló áthelyezése lehetséges, amellyel a panaszos és szomszédai problémái jelentősen javulnának. 
A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (Ötv.) 63/A. § a  fővárosi önkormányzat feladat- és hatáskörébe utalja a főútvonalak, a tömegközlekedés által igénybe vett útvonalak kijelölését. Az utak forgalomszabályozásáról és a közúti jelzések elhelyezéséről szóló 20/1984 (XII. 21.) KM rendelet azonban kimondja, hogy a tömegközlekedési járat útvonalának és megállóhelyeinek kijelöléséhez szükséges az út kezelőjének hozzájárulása (2. § (9) bekezdés).
A Fővárosi Önkormányzat megkérte a kerületi önkormányzat állásfoglalását a két buszmegálló áthelyezéséről, azonban erre választ nem kapott. 
A Városgazdálkodási Iroda megkérte a Városüzemeltetési és Környezetvédelmi Bizottság állásfoglalását. A bizottság azonban három igen, négy tartózkodás és ellenszavazat nélkül elutasította a környezettanulmány készíttetését, valamint a lakossági fórum összehívását. Panaszosnak küldött levelében a városgazdálkodási iroda vezetője a bizottság döntését úgy indokolta, hogy az érintett lakosok álláspontja nem ismert az útvonal-módosítással kapcsolatban.

A közlekedési igazgatási ügyben történt megkeresésre az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) megkeresésére vonatkozó szabályai és ezek kommentárja szerint amennyiben "más közigazgatási szerv megkeresi és eljárási cselekmény elvégzésére kéri fel, a közigazgatási szerv köteles a megkeresésnek eleget tenni."
Megállapítom, hogy a kispesti önkormányzat a Fővárosi Önkormányzat 1999. április 21-én kelt megkeresésének a mai napig nem tett eleget.
Ezzel az Alkotmányban biztosított tisztességes eljáráshoz való joggal kapcsolatban alkotmányos visszásságot okozott.

Az 1999. március 17-én megtartott helyszíni bejárás emlékeztetőjében rögzítésre került, hogy a buszforgalom állandó környezeti terhelést jelent a lakók számára, amely alkalmas arra, hogy zavarja nyugalmukat. A kialakult helyzet kedvezőtlenül érinti a panaszosnak - és a többi érintett lakónak - a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát. 

Az országgyűlési biztos nehéz helyzetben van olyan esetben amikor a rendelkezésre álló anyagi források elosztásával kapcsolatban kell ajánlást tennie. Tekintettel arra, hogy két busz megállója áthelyezésének forgalmi előnyei lennének, a megkeresett szakhatóságok az áthelyezéshez hozzájárultak, valamint a Városüzemeltetési és Környezetvédelmi Bizottság tagjainak többsége a szavazáson tartózkodott, felkérem a polgármestert, hogy fontolja meg a kérdés esetleges képviselő-testületi ülés elé terjesztését.

Kezdeményezés

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 21. §-ának (1) bekezdése alapján felkérem a Városgazdálkodási Iroda vezetőjét, hogy a Fővárosi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala Közlekedési Ügyosztályának megkeresését válaszolja meg.

Kérem az irodavezetőt, hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjáról a az Obtv. 21. §-ának (2) bekezdése alapján 30 napon belül szíveskedjék tájékoztatni.

Budapest, 2001. szeptember

Lenkovics Barnabás