OBH 5263/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy:  Késedelmes birtokvédelmi eljárás

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult panasszal az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert Verőce jegyzője, mint az első fokú építésügyi és birtokvédelmi hatóság a szomszédos ingatlan tulajdonosának engedély nélkül folyó építkezése ügyében tett panaszuk ellenére nem intézkedett, megkereséseikre érdemi választ nem kaptak.
	A jogbiztonság sérelmének veszélye miatt vizsgálatot indítottam, és megkerestem az önkormányzat jegyzőjét, hogy az ügy körülményeiről tájékoztasson. A panaszos által csatolt iratokból, és a jegyzőtől kapott válaszból a következő körülményeket állapítottam meg.

A tényállás
	A panaszos 1998-ban mint haszonélvező, a fiai tulajdonában lévő verőcei ingatlanokkal szomszédos telkek tulajdonosai ellen nyújtott be panaszt a Vác Városi Polgármesteri Hivatal Építési Osztályán. A hivatal az ügyfelet tájékoztatta, hogy a panaszt a törvény módosítására tekintettel áttette az illetékes jegyzőhöz. A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal 2000. márciusában a panaszos beadványa alapján szintén felkérte intézkedésre a panaszban jelzett problémák kivizsgálására. A panaszos kifogásolta a szomszéd közterületen engedély nélküli kerítés építését, a szintén engedély nélkül épített garázst, a derítő elhelyezését, és a telken belüli tárolás módját, a megoldatlan csapadékvíz elvezetést, és a szomszéd veszélyeztetését.
	A panaszos az országgyűlési biztoshoz fordulva kifogásolta, hogy a fenti kérdésekben a jegyző hónapok óta nem hozott határozatot. Az országgyűlési biztos megkeresésére a jegyző a következőkről adott tájékoztatást. A panaszos két különböző ingatlanra és azok telekszomszédaira vonatkozóan nyújtott be kifogást. Az egyik ingatlanon azt kifogásolta, hogy a szomszéd a telekhatárra ráépített, a gázvezetéket a kerítésen vezette el, a rézsűre rádobált hulladékok miatt az bedőléssel fenyeget.
	Az elvégzett helyszíni vizsgálat során megállapították, hogy a jelzett panaszok megalapozatlanok, illetve a helyszíneléskor nem álltak fenn, ezért a kifogásokat határozatban elutasították. A határozat ellen a panaszos nem nyújtott be fellebbezést, így az jogerőre emelkedett.
	A panaszosokat a jegyző arról is tájékoztatta, hogy az építésügyi hatóság a tíz évnél régebben engedély nélkül, vagy attól eltérően épült építmények bontását nem rendelheti el. Az önkormányzat által jegyzőkönyvben rögzített meghallgatás során a panaszos szomszédai előadták, hogy a kerítést korábban is ők építették, és azt rendbe is hozták. Az új kerítéssel megoldódott az a probléma is, hogy a csapadékvíz a szomszéda folyt át.

A vizsgálat megállapításai:
	A jegyző a panaszos ügyében békítést kísérelt meg, amely a problémát részben meg is oldotta. A panaszos 2001. áprilisban bekövetkezett halála miatt pedig az eljárás további folytatása okafogyottá vált.
	A vizsgálatot részben a megoldódott panaszra, részben a panaszos halála miatt lezártam, és megállapítottam, hogy a jegyző a panaszos ügyében nem mindig tartotta be az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvénynek az eljárási határidőkre vonatkozó  előírásait, ezért a késedelmes eljárással alkotmányos visszásságot okozott.
	Az alkotmányos visszásságok jövőbeni megelőzése érdekében felhívom a jegyző figyelmét, hogy mind a birtokvédelmi, mind pedig az építésügyi eljárás során az államigazgatási eljárás szabályait fokozottan tartsa be.

Budapest, 2001. augusztus 30.

Lenkovics Barnabás