OBH 5245/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A Fejér Megyei Hírlap folyó év október 10-én megjelent cikkéből értesültem arról, hogy  egy Sárkeszin élő fiatal anya két gyermekével együtt bujkál a férje elől. A cikk szerint az apa négyéves kislányát szexuálisan molesztálta, ezért az anya több hatóság segítségét kérte, de mindenhol elutasították. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi  LIX. törvény (továbbiakban: Obtv.) 16. §  (2)  bekezdésében foglalt felhatalmazás alapján az ügyben  hivatalból vizsgálatot indítottam.
	A település megbízott jegyzőjétől tájékoztatást kértem arról, hogy a fiatal anya helyzetéről mit tudnak, a kiskorú  gyermekek védelme érdekében mit tettek, vagy mit szándékoznak tenni.

A megállapított tényállás
	A gyermekek anyja folyó év nyarán felkereste a lakóhelye szerint illetékes polgármesteri hivatalt és panaszt tett azzal kapcsolatosan, hogy férje nem tartja be a kiskorú gyermekeivel a kapcsolattartást. Az eljáró ügyintéző kérdésére, hogy mely hatóság szabályozta az apai kapcsolattartást választ nem tudott adni, ezzel kapcsolatos dokumentumot sem tudott felmutatni. Az eljáró ügyintéző a panaszosnak szóbeli tájékoztatást arról, hogy  a kapcsolattartási ügyek a városi gyámhivatal feladat- és hatáskörébe tartoznak.
	A család gyermekorvosa szóban tájékoztatta arról a családgondozót, hogy a különélő apa a kislányt szexuálisan zaklatta, a család nyugalmát rendszeresen zavarja. Kérte a családgondozót, hogy látogassa meg a családot. A családgondozó a felkérésnek eleget tett. A családlátogatások alkalmával az anya tájékoztatta arról, hogy hétvégeken az apa durva, fenyegető magatartással jelenik meg a családjánál. A látogatásokon derült ki, hogy a Székesfehérvári Városi Bíróság ideiglenes intézkedéssel az anyánál helyezte el mindkét gyermeket, az apa gyermekeivel való kapcsolattartását szabályozta. Az anya az apa zaklatásaira és fenyegetéseire hivatkozva többször kérte a rendőrség segítségét. A kislányt édesanyja a szexuális zaklatás gyanúja miatt  pszichiáterhez vitte. A pszichiáter javaslatára az anya feljelentette a férjét.
	A család anyagi helyzete miatt az önkormányzattól gyermeknevelési  és lakásfenntartási támogatást kap, több alkalommal kaptak már átmeneti segélyt is.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya 
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
•	1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
5. § E törvény alkalmazásában
n) veszélyeztetettség: olyan - magatartás, mulasztás vagy körülmény következtében kialakult - állapot, amely a gyermek testi, értelmi, érzelmi vagy erkölcsi fejlődését gátolja vagy akadályozza,
39. § (2) A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a gyermek veszélyeztetettségének megelőzése érdekében
a) a veszélyeztetettséget észlelő és jelző rendszer működtetése, a nem állami szervek, valamint magánszemélyek részvételének elősegítése a megelőző rendszerben,
b) a veszélyeztetettséget előidéző okok feltárása és ezek megoldására javaslat készítése,
(3) A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a kialakult veszélyeztetettség megszüntetése érdekében
a) családgondozás a családban jelentkező működési zavarok ellensúlyozására,
b) a családi konfliktusok megoldásának elősegítése, különösen a válás, a gyermekelhelyezés és a kapcsolattartás esetében,
68. § (1) Ha a szülő a gyermek veszélyeztetettségét az alapellátások önkéntes igénybevételével megszüntetni nem tudja vagy nem akarja, de alaposan feltételezhető, hogy segítséggel a gyermek fejlődése a családi környezetben mégis biztosítható, a települési önkormányzat jegyzője a gyermeket védelembe veszi.
(2) A védelembe vétellel egyidejűleg a gyermek gondozásának folyamatos segítése és ellátásának megszervezése, a szülői nevelés támogatása érdekében a települési önkormányzat jegyzője a gyermek részére a gyermekjóléti szolgálat családgondozóját rendeli ki, és szükség esetén
f) figyelmezteti a szülőt helytelen életvezetésének, magatartásának következményeire, és felszólítja annak megváltoztatására.

•	1952.  évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról
92. § (4) A kapcsolattartásról - a szülők megegyezésének hiányában, illetőleg a szülők és a gyám közötti vita esetében - a gyámhatóság dönt. Ha házassági vagy gyermekelhelyezési per van folyamatban, a szülők megegyezésének hiányában a kapcsolattartásról a bíróság dönt. A gyámhatóság, illetőleg a házassági vagy gyermekelhelyezési perben a bíróság a felróható magatartást tanúsító szülő kapcsolattartási jogát a gyermek érdekében korlátozhatja vagy megvonhatja, illetőleg e jog gyakorlásának szünetelését rendelheti el.
(5) Ha a kapcsolattartás kérdésében a bíróság döntött, ennek megváltoztatását a határozat jogerőre emelkedésétől számított két éven belül csak a bíróságnál lehet kérni.

•	1952. évi III. törvény a polgári perrendtartásról
156. § (1) A bíróság kérelemre ideiglenes intézkedéssel elrendelheti a kereseti kérelemben (viszontkeresetben), illetve az ideiglenes intézkedés iránti kérelemben foglaltak teljesítését, ha ez közvetlenül fenyegető kár elhárítása vagy a jogvitára okot adó állapot változatlan fenntartása, illetve a kérelmező különös méltánylást érdemlő jogvédelme érdekében szükséges, és az intézkedéssel okozott hátrány nem haladja meg az intézkedéssel elérhető előnyöket. A bíróság az ideiglenes intézkedés elrendelését biztosítékadáshoz kötheti. A kérelmet megalapozó tényeket valószínűsíteni kell.

A vizsgálat megállapításai
	Megállapítottam, hogy amikor az anya kapcsolattartási problémájával felkereste az illetékes polgármesteri hivatalt,  helyesen tájékoztatták arról, hogy a szülő és a gyermek kapcsolattartása a városi gyámhivatal hatáskörébe tartozik. A súlyos válsághelyzetben lévő családot azonban csak anyagilag segítették.
	A gyermekvédelmi törvényben előírt jelzési kötelezettségének a gyermekorvos eleget tett azzal, hogy amikor tudomására jutott a kislányt szexuálisan zaklatása felkérte a családgondozót a család látogatására.
	A családgondozó törvényi kötelezettségének eleget tett, amikor a gyermekorvos jelzésére család alapellátásban való gondozását megkezdte. A családlátogatások során meggyőződött arról, hogy a kiskorúak veszélyeztetett helyzetben vannak, egyrészt apjuk fenyegető magatartása, másrészt a kislányt ért szexuális zaklatás miatt. Mivel az apa magatartása a gyermekek érzelmi és erkölcsi fejlődését egyaránt veszélyeztette ezért a családgondozónak egyrészt kezdeményeznie kellett volna, hogy az anya tegyen büntető feljelentést a férje ellen, ( ezt a családgondozó, vagy a gyámhivatal is megtehette volna ), másrészt javaslatot kellett volna tennie a jegyzőnek a gyermekek védelembe vételére. A védelembe vétel már hatósági intézkedés, a védelembe vételi határozatban a jegyző már felszólíthatta volna az apát magatartásának megváltoztatására. A védelembe vételi eljárás során nyilvánvalóan fény derült volna arra, hogy az apa ellen büntetőeljárás van folyamatban, ezért a gyámhatóság javasolhatta volna az anyának, hogy a bíróságtól kérje azt, hogy a büntetőeljárás befejezéséig az apa kapcsolattartását szüneteltesse, vagy korlátozza úgy, hogy a gyermekek ne maradhassanak felügyelet nélkül az apjukkal. Mindezt a gyámhatóság is kezdeményezhette volna a bíróságnál.
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy a fenti intézkedések elmulasztásával a családgondozó és a gyámhatóság a gyermekek kiemelt védelemhez és a megfelelő erkölcsi fejlődéshez való alkotmányos jogának sérelmét okozta.
	A további alkotmányos jogsértések elkerülése érdekében az Obtv. 21. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján:
1.) kezdeményezem a jegyzőnél, hogy fontolja meg a gyermekek védelembe vételének lehetőségét.
2.) kezdeményezem a családgondozónál, hogy ha a jövőben, azt tapasztalja, hogy a gyermekek sérelmére családtag követett el bűncselekményt, mérlegelje azt, hogy a gyermekek védelme érdekében milyen hatósági intézkedés kezdeményezése a célravezető.

Budapest, 2000. december 19.

Gönczöl Katalin