OBH 5085/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Garamvári Miklós

Az eljárás megindulása
	A panaszos Hivatalomhoz intézett beadványában a Tapsonyi Általános Iskolában végrehajtani kívánt (alsó tagozat összevonása) szerkezeti átalakításról hozott képviselő-testületi döntést kifogásolta. E döntésen túlmenően sérelmezte az önkormányzat oktatási intézményeket érintő egyéb döntéseit is, amelyet  - egyebek mellett – arra vezet vissza, hogy az iskola igazgatója a község polgármesterének közvetlen hozzátartozója.
Az ügyben a vizsgálatot 2000. november 13-án megindítottam.
	Figyelemmel arra, hogy a beadványhoz csatolt mellékletekből megállapítottam, hogy a tapsonyi iskola P.D.SZ. csoportja az ügyben kezdeményezte az Oktatási Jogok Biztosának és az Oktatási Miniszternek a vizsgálatát, illetve felülvizsgálatát, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (4) bekezdése alapján felkértem az Oktatási Jogok Biztosát, hogy tájékoztasson az üggyel kapcsolatos álláspontjáról, továbbá az általa tett vagy tenni kívánt intézkedéséről.

Az érintett alkotmányos jogok
Eljárásom során a következő alkotmányos jogok érvényesülését vizsgáltam az üggyel kapcsolatban:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmányának (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
Az Alkotmány 16. §-a szerint a Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.
Az Alkotmány 70/F. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.
Az Alkotmány 70/F.(2) bekezdése rögzíti: a Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai és az ügy jogszabályi háttere

•	A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Kot.) 88. § (6) A helyi önkormányzat a közoktatási intézményét, illetve egyes szolgáltatás ellátását akkor szüntetheti meg, ha az adott tevékenységről, szolgáltatásról továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. Ennek eldöntéséhez be kell szerezni a fővárosi, megyei önkormányzat - fejlesztési tervre épített - szakvéleményét. Tekintettel arra, hogy a rendelkezésemre bocsátott dokumentumokból megállapíthatóan az önkormányzat nem megszüntetni akarta az iskola valamely szolgáltatását, hanem átszervezni azt, a megyei önkormányzat - fejlesztési tervre épített – szakvéleményének beszerzésére nem volt köteles.

Eltérő ügyben, de hasonló tényállás mellett, az OBH 4101/1999. számú jelentésemben már rögzítettem, hogy az összevonás önmagában nem ütközik a hatályos jogszabályok előírásaiba. A Kot. 3. számú melléklete az osztályok, csoportok szervezése kérdéskörében egyértelműen kijelenti, hogy az összevonás lehetséges. Az iskola lehetőségeit két körülmény határozza meg: egyrészt összevont osztályokat szervezni csak az általános iskola első-hat évfolyamán lehet, másrészt összevont osztályt szervezni legfeljebb három iskolai évfolyam tanulóiból lehet. Fontos kitétel, hogy tanév közben osztályt összevonni nem szabad. 
	A Kot. a közoktatási intézmény fenntartójának nem adott döntési jogot oktatásszervezési kérdésekben. Az évfolyamok önálló vagy összevont működtetéséről az intézmény vezetője jogosult dönteni a fenntartó által megállapított éves költségvetés és az engedélyezett pedagógus-létszám alapján. Mindezt azonban úgy kell meghatározni, hogy az lehetővé tegye a Kot-ben meghatározott minimálisan kötelező feladatok ellátását.
	Az 1998. szeptemberétől bevezetett NAT nem korlátozza az egyes tantárgyak összevonását. A kötelező műveltséganyag évfolyamokba, illetve tantárgyakba rendezésének, valamint a pedagógiai munka szervezésének kérdései helyi üggyé, a pedagógiai program elkészítésének részévé váltak. Ha tehát az iskola helyi pedagógiai programját a készségtárgyak összevonásával készítette el, és a fenntartó azt jóváhagyta, alkalmazása ellen nem lehet kifogást emelni. Amennyiben az iskola a helyi pedagógiai programját a felső tagozati évfolyamokon már ebben a tanévben alkalmazza, a készségtárgyak összevonásával végzett munka jogszerű. Azokon az évfolyamokon azonban, amelyeken a helyi tanterv bevezetésére nem került sor, a nevelő-oktató munkát az oktatási miniszter által kiadott nevelési-oktatási tervek szerint kell szervezni. A 114/1977. (M. K. 11.) OM számú utasítással kiadott általános iskolai nevelési-oktatási terv nem teszi lehetővé a készségtárgyak összevonását az általános iskola osztott felső tagozati évfolyamaiban. 
	A Kot. 102. § (3) A fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek (közösségnek), az iskolai diákönkormányzatnak, a nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén, illetve a nemzeti vagy etnikai kisebbség nyelvén és magyarul nevelő és oktató nevelési-oktatási intézmény esetén - ha nem rendelkezik egyetértési joggal - a helyi kisebbségi önkormányzat, helyi kisebbségi önkormányzat hiányában a kisebbség helyi szószólója, illetőleg ennek hiányában az adott kisebbség helyi egyesületének, szakközépiskola és szakiskola esetén a fővárosi, megyei gazdasági kamara véleményét.
	Előre kívánom bocsátani, hogy a helyi önkormányzatokról szóló, 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) szerint a helyi önkormányzat "lelke" az önkormányzati önállóság. Az önkormányzati önállóság egyik legfontosabb alkotmányos és törvényi garanciája, hogy a képviselő-testület önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz, igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül.
	A Képviselő-testület összevonásról döntő határozatát a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjénél egyaránt sérelmezte a Pedagógusok Demokratikus Szakszervezetének helyi csoportja és az iskola Közalkalmazotti Tanácsa.
	A Közigazgatási Hivatal vezetője az Ötv. 98. § (2) bekezdésének a) pontja valamint a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról szóló, 191/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet alapján, törvényességi ellenőrzés keretében, összekapcsolva a két beadványt, felülvizsgálta a sérelmezett Képviselő-testületi döntés jogszerűségét.
	Ennek keretében értékelte a vizsgált döntés viszonyát a törvények, egyéb jogszabályok előírásaihoz és az önkormányzat belső szabályzataihoz. Elemezte, hogy az adott döntést az önkormányzat a hatáskörében hozta-e. A törvényességi ellenőrzés kiterjedt a hatásköröket megállapító jogszabályok érvényesülésének vizsgálatára is.
	A Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője vizsgálatának eredményeként megállapította, hogy az önkormányzat képviselő-testülete megsértette az irányadó jogszabályok rendelkezéseit, amikor döntését megelőzően nem szerezte be a törvény által kötelezően előírt véleményeket.
	Az önkormányzat képviselő-testülete, eljárásával - figyelemmel az iskolában tanító pedagógusok, a szülők, és a diákok törvényes érdekeire is - visszásságot okozott az Alkotmány 2. § (l) bekezdésévben deklarált, a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos elvével összefüggésben.
	A közigazgatási hivatal törvényességi észrevétele alapján az önkormányzat beszerezte a szükséges véleményeket és ezzel – annak ellenére, hogy 2000. július 1-jén tartott ülésén megerősítette az átszervezésről szóló korábbi határozatát - saját hatáskörében orvosolta az általa korábban okozott, alkotmányos joggal összefüggő visszásságot.
	A panaszos beadványában hivatkozott “összeférhetetlenséggel” kapcsolatban megállapítottam, hogy jogszabály (a Munka Törvénykönyvéről szóló 1992. évi XXII. törvény, a közalkalmazottak jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény, valamint a közalkalmazottak
jogállásáról szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról a közoktatási intézményekben tárgykörében kiadott 138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet) ellenkező rendelkezésének hiányában nem tekinthető összeférhetetlennek annak ténye, hogy a településen működő alapfokú oktatási intézmény vezetője a település polgármesterének közvetlen hozzátartozója.
	Az általam lefolytatott vizsgálat, a rendelkezésemre bocsátott dokumentumok alapján megállapítottam, hogy a már orvosolt alkotmányos joggal összefüggő visszásságon túl más az,  Obtv.-ben megjelölt, és az országgyűlési biztos fellépését igénylő alkotmányos jogsértés nem történt, ezért ajánlást nem teszek, de az Obtv. 17. § (1) bekezdése alapján felhívom az iskola fenntartójának a figyelmét a Kot. előírásainak maradéktalan betartására.

Budapest. 2001. január 29.

Gönczöl Katalin