OBH 5081/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Csóré Erika

Az eljárás megindulása
	A panaszos sérelmezte, hogy a Nógrád Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatal által 2000. június 5-én hozott, Nyom. 45/2000. számú nyomozást megszüntető határozat ellen a törvényes határidőn belül benyújtott panaszára nem kapott választ. 
	A panaszos kérte azt is, hogy az országgyűlési biztosok hivatala szerezze be a közte és szomszédja között birtokháborítás, valamint telekhatár kijelölése miatt folyamatban volt bírósági eljárás során előterjesztett földmérő szakértői véleményekben hivatkozott nyilvántartási térkép mérési jegyzetek szerinti adatokat. 
	A panasz alapján felmerült a tisztességes eljáráshoz, valamint a jogorvoslathoz való jog sérelmének gyanúja. Ezért vizsgálatot rendeltem el. Annak során tájékoztatást kértem a Nógrád Megyei főügyésztől.

Érintett alkotmányos jogok
•	A jogorvoslathoz való jog (Alk. 57. § /5/ bek.).
•	A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelménye, valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alk. 2. § /1/ bek.). 

A vizsgálat megállapításai
1.	A panaszból és mellékleteiből megállapítottam, hogy a panaszos 2000. március 7-én büntető-feljelentést tett a Pásztói Rendőrkapitányságon ingatlan nyilvántartási térkép méreteivel ellentétes, valótlan adatokat tartalmazó földmérő igazságügyi szakértői vélemény készítése, illetve bíróság elé terjesztése miatt. A feljelentésben foglaltak alapján felmerült a polgári ügyben gondatlanságból elkövetett hamis tanúzás vétsége elkövetésének alapos gyanúja, ezért az ügyben a rendőri szerv nyomozást rendelt el és az ügy iratait áttette az eljárás lefolytatására illetékességgel rendelkező Nógrád Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatalhoz. A nyomozó hivatal a nyomozást 2000. június 5-én bűncselekmény hiányában megszüntette. A határozat  indokolása szerint "... Már a feljelentés megtételekor nyilvánvaló volt, hogy a szakértő tanú ... részéről szándékos hamis szakvélemény adás nem történt. ... A szakmai előírások figyelmen kívül hagyásával való tudatos mulasztás ... nem mutatható ki. Önmagában az a tény, hogy más szakvéleményt adott, mint az előző szakértő ... nem kelti semmilyen bűncselekmény alapos gyanúját sem. ..." A nyomozást megszüntető határozat ellen a panaszos jogorvoslattal élt. Jogorvoslati kérelme 2000. június 12-én kelt és azt - a Nógrád Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatalnak címezve - június 13-án adta postára.

2.	A Nógrád Megyei főügyész helyettese - megkeresésemre - arról tájékoztatott, hogy a Nógrád Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatal 45/2000. számú határozata ellen a panaszos által benyújtott jogorvoslati kérelmet a Pásztói Városi Ügyészség az előírásoknak megfelelően iktatta, a nyomozati iratokat beszerezte, majd 2000. június 26-án kelt, B. 175/2000/1-I. számú határozatával a panaszt elutasította. A határozat indokolása szerint "Az ügyben eljáró nyomozó hatóság a lefolytatott eljárása során kellő körültekintéssel és gondossággal vizsgálta meg a feljelentésben szereplő tények és körülmények valódiságát. ... A ... panaszában előadott állítások semmiféle újabb, jelen ügyben releváns ténnyel nem szolgálnak, csupán újabb hamisítások láncolatát állítja, melyek elkövetésére nézve bizonyítékok ismételten nem állnak a nyomozó hatóság rendelkezésére. ..." 
	A főügyész helyettes úgy foglalt állást, hogy a panasz elbírálásával összefüggésben a Pásztói Városi Ügyészség nem mulasztott. Rámutatott viszont arra, hogy a szóban forgó ügy irataiból (irattári adataiból) nem lehetett egyértelműen megállapítani, hogy a panaszt elutasító ügyészségi határozatot kézbesítették-e a panaszos (feljelentő) részére vagy nem. Ezért felhívta a Pásztói Városi Ügyészség vezetőjét, hogy a panasz elbírálásáról szóló, 2000. június 26-án kelt határozatot küldje meg a panaszosnak.

3.	A főügyész helyettes tájékoztatását elfogadtam. Megállapítottam, hogy a panaszos ügyében a Pásztói Városi Ügyészségen eljáró ügyész azzal, hogy nem gondoskodott arról, hogy a panaszt elutasító határozat kézbesítése nyomon követhető legyen, vagyis nem tértivevénnyel kézbesíttette a szóban forgó határozatot, megsértette a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelményét, valamint a tisztességes eljáráshoz való jogot. 	
Az alkotmányos joggal összefüggő visszásságot az okozta, hogy az ügyész figyelmen kívül hagyta az ügyészi szervezet iratkezelési szabályzatának bevezetéséről szóló 6/1998. (ÜK. 1999/1.) LÜ utasítás mellékletének 31. § (3) bekezdését, ami előírja, hogy "Azokat a kiadmányokat, amelyeknek kézhezvétele a címzett, vagy más érdekelt részére jogkövetkezménnyel jár és általában, amikor az ügyésznek tudnia kell, hogy a kézbesítés szabályszerűen megtörtént-e, a kézbesítés megtörténtének bizonyítása céljából tértivevényt kell kiállítani. ...". Nem alkalmazta a jogorvoslati kérelmet elbíráló ügyész a nyomozás törvényessége feletti felügyeletről és a nyomozás befejezése utáni ügyészi feladatokról szóló 2/1999. (ÜK. 2.) LÜ utasítás 45. § (1) bekezdését sem, ami kifejezetten kimondja, hogy hogyan kell a határozatot kézbesíteni. Aszerint "A határozatot ... tértivevénnyel kell kézbesíteni." 
	A megállapított alkotmányos joggal összefüggő visszásság ellenére ajánlást nem teszek, mert elegendőnek és megfelelőnek tartom azt az intézkedést, melyet a vizsgálat során saját hatáskörében a Nógrád Megyei főügyész helyettese tett. A hasonló jellegű mulasztások jövőbeni elkerülése érdekében azonban - hivatkozva az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (továbbiakban: Obtv.) 17. § (1) bekezdésére - felkérem a Nógrád Megyei főügyészt, hogy hívja fel az alárendeltségében működő ügyészek figyelmét a határozatok kézbesítésére vonatkozó rendelkezések maradéktalan betartására.

4.	A nyomozás megszüntetéséről és a panasz elutasításáról szóló határozatokat tudomásul vettem tekintettel arra,  hogy az országgyűlési biztos nem büntetőügyben eljáró hatóság, nincs lehetősége az ilyen ügyben hozott határozatok ténybeli alapjának vizsgálatára és a bizonyítékoknak a nyomozó hatóságok helyett történő további mérlegelésére. A mérlegelési jogkör természetesen nem korlátlan. Alkotmányossági probléma akkor merül fel a mérlegeléssel összefüggésben, ha az alkotmányos elveket vagy jogokat sért. A vizsgált ügyben ilyen jogsérelem nem merült fel. Ezekre figyelemmel a panaszos által kezdeményezett nyomozás megszüntetésének és az ellene benyújtott jogorvoslati kérelem elutasításának megalapozottságát nem vontam kétségbe. A panasz ezen részében nem állapítottam meg a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelményével, valamint a tisztességes eljárással összefüggő alkotmányos visszásságot.

5.	A panaszos azon kérésének teljesítését mellőztem, ami a polgári perben előterjesztett szakértői véleményben hivatkozott nyilvántartási térkép mérési jegyzetek szerinti földhivatali adatok beszerzésére irányult. Megállapítottam ugyanis, hogy a panaszosnak a földhivatali eljárással és a földmérő szakértői véleményben foglaltakkal összefüggő kifogásait az országgyűlési biztosok hivatala az OBH 1358/4/2000. számú, 2000. május 30-án kelt levelében már elutasította. Az elutasítás alapja az Obtv. 29. § (1) bekezdés f) pontja volt, ami szerint nem tartozik az országgyűlési biztos hatáskörébe a bíróságok tevékenységének vizsgálata, illetve ilyen vizsgálat kezdeményezése. A panaszos és szomszédja között birtokháborítás, valamint telekhatár kijelölése miatt indult perben a bíróság jogerős ítéletet hozott. A bírósági döntést, valamint a bírósági eljárás során készült szakértői véleményben foglaltakat,  továbbá a szakvélemény bíróság által való felhasználását az országgyűlési biztos nem vizsgálhatja. 

	Megállapításaimról - a jelentés megküldésével - tájékoztatom a panaszost és a Nógrád Megyei főügyészt, valamint a Pásztói Városi Ügyészség vezetőjét.

Budapest, 2001. szeptember 12.

Takács Albert