OBH 5065/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	A 9. számú választókerület országgyűlési képviselője beadványában Pusztazámor község lakóinak problémájáról számolt be. A lakók elmondása szerint a települést az M7 autópálya és Pusztazámor között megépített hulladéklerakóval az igen keskeny Móricz Zsigmond utca köti össze, amely nem alkalmas a telepre tartó teljes tehergépjármű-forgalom lebonyolítására. A községen keresztül zajló összekötő teherforgalommal együttjáró környezetszennyezés ellehetetleníti a község lakóinak életét.
	A rendelkezésemre álló információk alapján felmerült az egészséges környezethez és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog sérelmének gyanúja, ezért vizsgálatot indítottam. Eljárásom során tájékoztatást kértem Budapest Főváros Főpolgármesterétől a lerakóhoz kiépítendő közúti kapcsolat kérdésében kialakított álláspontjáról.

A megállapított tényállás
	Az országgyűlési képviselő-asszony rendelkezésemre bocsátotta Budapest Főváros Főpolgármester-helyettesének a Fővárosi Közgyűléshez intézett előterjesztését, amelyben az áll, hogy "Mindenhogyan teljesíteni kell azt a hatósági követelményt, hogy a hulladéklerakó megközelítése az M7 autópálya igénybevételével és a településeket elkerülő új út kiépítésével történjen." Az előterjesztés kitért arra is, hogy a közúti kapcsolat kiépítésének meg kell előznie a lerakó építését, mert az építési forgalom sem vezethető át a településeken.
	A beadvány szerint az autópálya csomópont átadása a beruházással egy időben történt, míg az összekötő teherforgalom a községen keresztül zajlik.
	A megkeresésemre válaszoló vagyongazdálkodási és városüzemeltetési főpolgármester-helyettes az alábbiakról tájékoztatott.
Hatósági követelmény volt az, hogy a fővárosi hulladék beszállítása a Pusztazámori hulladéklerakóra az M7 autópálya igénybevételével és a településeket elkerülő új bekötőút kiépítésével valósuljon meg. A lerakó létesítésével összehangoltan megépült a településeket elkerülő új bekötőút és az autópályával való összeköttetést biztosító részleges autópálya csomópont. Néhány pusztazámori lakos az indítványozóhoz intézett levelében azt írta, hogy "a szeméttelep építését az utcánkon keresztül bonyolították."
	A hulladéklerakó próbaüzeme 2000. július 10-én kezdődött meg. A próbaüzem megkezdésétől a fővárosból a hulladékszállítás járművei kizárólag az új bekötőutat vették, illetve veszik igénybe. Ebből adódóan a Móricz Zsigmond utcát a fővárosi hulladékszállító járművek forgalma nem terheli.
	A Pusztazámori Polgármesteri Hivatal arról tájékoztatta a Főpolgármesteri Hivatalt, hogy a Móricz Zsigmond utcát - hulladékszállítás vonatkozásában - csak Pusztazámor saját szemétgyűjtő járata veszi igénybe, hetente egy alkalommal.
	A Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi Felügyelőség lakossági panaszbejelentés alapján 2000. február 8-án és 10-én elvégezte a Móricz Zsigmond u. közlekedési zajvizsgálatát.
A tájékozódó mérések alapján a járművek okozta rezgés nem volt észlelhető mértékű, ezért szabványos rezgésmérés elvégzése nem volt indokolt. A zajmérésről készült szakvélemény szerint a közúti közlekedésből eredő zajterhelés nappal és éjjel kisebb mint a megengedett.

Az érintett alkotmányos jogok és az ügy jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.
•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

A vizsgálat megállapításai
	A rendelkezésemre bocsátott iratok alapján felmerült, hogy a fővárosi hulladékot szállító járművek a Móricz Zsigmond utcán keresztül jutnak el a Pusztazámori regionális szilárdhulladék-lerakóhoz, jelentős környezeti terhelést okozva ezzel az utca lakóinak. A fővárosi hulladék szállítása és elhelyezése nem oldható meg oly módon, hogy az más településen az életminőség romlását okozza. Feltételezhető, hogy a lakók a saját szemétszállító járatuk működése miatt nem emelnek kifogást.
	A fentiekkel összhangban áll a fővárosi főpolgármester-helyettes közgyűléshez intézett előterjesztésének az a megállapítása, hogy a lerakó megközelítése a településeket elkerülő új út kiépítésével történjen. Ezzel biztosítható, hogy a hulladékszállító járművek Pusztazámort elkerülve juthassanak el a lerakóhoz.
	A főpolgármester-helyettestől kapott információ szerint - melyet alátámaszt a Pusztazámori Polgármesteri Hivatal nyilatkozata - a fővárosi hulladékszállító járművek a lerakót az új bekötőúton érik el. Ezek szerint a Móricz Zsigmond utcát a fővárosból érkező hulladékszállítók nem veszik igénybe, azon - természetesen az egyéb forgalom mellett - csak a település saját hulladékát szállító jármű közlekedik.
	A Pusztazámoron keletkező (saját) hulladék elszállítása, vagyis a köztisztaság helyi biztosítása heti egy alkalommal, egy járművel történik.
	A fentiekre tekintettel megállapítottam, hogy a Móricz Zsigmond utcát Budapestről érkező hulladékszállító járművek nem veszik igénybe, ezért a vizsgálat alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot nem tárt fel.
A hulladéklerakó, az új bekötőút, valamint a részleges autópálya csomópont építésének körülményeiről egymásnak ellentmondó információkkal rendelkezem, az eredeti gyanú azonban nem igazolódott be az eljárásomban. A beadványban szerepel, hogy a teherforgalom következtében a házak megrongálódtak. A lakók az esetleges kártérítési igényüket polgári peres eljárás keretében érvényesíthetik.

Budapest, 2001. március 5.

Gönczöl Katalin