OBH 5055/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr.Gál Attila

Az eljárás megindulása
	A panaszos a BRFK. XV. kerületi rendőrkapitányság vezetőjéhez intézett "Nyilt levelet" küldött a budapesti rendőrfőkapitánynak, a Magyar Autóklub elnökének, az Autósélet, a Népszabadság,  a Városházi Napló szerkesztőségeinek és nekem intézkedésre.
A panaszos azt sérelmezte nyílt levelében, hogy ez év szeptemberében három alkalommal eredménytelenül próbálkozott az általa vásárolt használt személygépkocsi forgalmi engedélyének átírására a XV. kerületi Rendőrkapitányságon. Az első napon az ügyfélfogadási időben megjelenve a kapitányságon, már az őrszolgálatot teljesítő rendőr közölte vele, hogy az aznapi ügyfélfogadásra már 25 sorszámot kiosztottak, aznap már nem kerülhet rá sor. A következő napon megjelenve, áramszünet miatt maradt el az ügyfélfogadás. Erről kérésére nem adtak igazolást. A harmadik napon az ügyfélfogadási idő elején jelent meg a kapitányságon, amikor ismét azt közölték vele, hogy az aznap fogdaható 25 ügyfél részére már a sorszámokat kiosztották. Azt tanácsolták, hogy jöjjön legközelebb, de ajánlatos már az ügyfélfogadás kezdete előtt egy órával, reggeli 7 órakor megjelenni és sorszámot kérni.
	Az állampolgári  jogok országgyűlési biztosától is, csak úgy mint a nyílt levelet kézhez kapóktól a következő kérdésekre kért a panaszos választ:
	1) Hányszor kell még megkísérelnie az ügyfélfogadásra való bejutást ügye elintézéséig ? Mi módon igazolhatja közúti ellenőrzés során, hogy önhibáján kívül nincs a gépkocsi a nevére írva?
	2) Miért kell az átírási folyamatban személyesen részt vennie ?
	3)-4) Ha személyesen kell megjeleni, miért nem lehet olyan rendszert kialakítani, amellyel a nyílt levélben írt kellemetlenségek elkerülhetőek lennének? Történt-e annak érdekében  valamilyen lépés, hogy az ügyintézést meggyorsítsák, hogy az átírását elintézhessék ?
	5) Milyen következményekkel jár az, ha a törvényesen megvásárolt személygépkocsiját, annak átírásáig is használja ?
	A vizsgálatot elrendelve, az országgyűlési biztosról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 18. § (2) bekezdése alapján a nyílt levélben foglaltakról felvilágosítást kértem a budapesti rendőrfőkapitánytól.

Az érintett alkotmányos jog
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog.

Az alkalmazott jogszabályok
•	A közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II.5.) KPM-BM együttes rendelet
5. § (1) A közlekedésben olyan járművel szabad részt venni,
a) amelynek jogszabályban meghatározott érvényes hatósági engedélye és jelzése van;

•	Az egyes szabálysértésekről szóló 218/1999. (XII.28.) számú Kormányrendelet
4. § (1) Az az üzemben tartó, aki érvénytelen hatósági engedéllyel vagy jelzéssel vesz részt a közúti forgalomban,
ötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.

•	A közúti közlekedés rendőrhatósági igazgatásáról szóló 48/1997. (VIII. 26.) BM számú rendelet
1. § (1) Az e rendeletben meghatározott hatósági ügyekben, eltérő rendelkezés hiányában:
a) első fokon: a városi (kerületi) rendőrkapitányság,
(2) Az eljárásra - az e rendeletben megállapított kivételekkel - az a rendőrhatóság illetékes, amelynek illetékességi területén az ügyfél lakóhelye (ennek hiányában tartózkodási helye), székhelye, telephelye van.
(3) Azokban az ügyekben, ahol az ügyfél személyes megjelenését jogszabály nem írja elő, az eljárásra az ügyfél meghatalmazottjának lakóhelye (székhelye, telephelye) szerinti rendőrhatóság is illetékes.
(5) A rendőrhatóság a közúti közlekedés igazgatási feladatainak ellátásakor az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit alkalmazza.
20. § (2) A rendőrhatóság a törzskönyvbe, a forgalmi engedélybe és a nyilvántartásba tulajdonosként azt a természetes vagy jogi személyt, illetőleg jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságot jegyzi be, aki a jármű jogszerű megszerzését és származását igazolja.
31. § (2) A rendőrhatóság a járművet a forgalomból kérelemre vagy hivatalból kivonja. Kérelemre kell a járművet a forgalomból kivonni, ha a tulajdonos, annak megbízottja, az ügygondnok vagy a törzskönyvvel jogszerűen rendelkező más ügyfél kéri.
(3) A rendőrhatóság a jármű forgalomból történő kivonását hivatalból rendeli el, ha:
d) a jármű tulajdonosa (üzemben tartója) a 33. § (2) bekezdésben meghatározott kötelezettségének 15 napon belül nem tesz eleget,
(5) Amennyiben a jármű elidegenítése esetén a jármű jogszerű megszerzője önhibájából, a 33. § (2) bekezdésben meghatározott bejelentési kötelezettségének a kötelezettség keletkezésétől számított 3 hónapig nem tesz eleget, a kivonás időtartama 1 hónaptól l évig terjed.
32. § (1) A rendőr a forgalmi engedélyt a helyszínen elveheti, illetve a rendszámtáblát érvénytelenítheti a 31. § (3) bekezdés a), d)-l) pontjai esetén, valamint ha a jármű forgalomból történő kivonását a rendőrhatóság elrendelte és a forgalmi engedélyt nem adták le.
33. § (1) A járművezető köteles a külön jogszabályban meghatározottakon túl
a) vezetés közben a vezetésre jogosító okmányt - valamint mozgáskorlátozottak esetén az orvosi alkalmasságára, a vezetési feltételekre vonatkozó külön jogszabályban előírt mellékletet - magánál tartani,
c) közúti ellenőrzés során
- a személyazonosságát igazoló és a vezetésre jogosító okmányt és annak mellékletét,
- a forgalmi engedélyt, a környezetvédelmi igazoló lapot és a kötelező gépjármű felelősségbiztosításról szóló bizonylatot, vagy igazolást az ellenőrzésre jogosult hatóságnak átadni,
(2) A jármű tulajdonosa a rendőrhatóságnak az e célra rendszeresített nyomtatványon 15 napon belül köteles
a) a törzskönyvbe, a forgalmi engedélybe bejegyzett adatokra vonatkozó változást,...
bejelenteni.
37. § (1) Az e rendeletben meghatározott hatósági eljárásért a külön jogszabályban meghatározott mértékű illetéket, illetőleg igazgatási szolgáltatási díjat kell fizetni.

•	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény

1. § Ennek a törvénynek az a célja, hogy a közigazgatási szervek hatósági eljárásának szabályozásával elősegítse az államigazgatási feladatok eredményes ellátását.
2.§ (4) A közigazgatási szervek feladataikat a lakosság tevékeny közreműködésével látják el. Az államigazgatási eljárás a hatóság, az ügyfelek, továbbá az eljárásban részt vevő más szervek és személyek hatékony együttműködésére épül.
(6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
(7) A közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik.
3. § (1) A közigazgatási szerv eljárása során államigazgatási ügyben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
 (3) E törvény alkalmazása szempontjából államigazgatási ügy minden olyan ügy, amelyben a közigazgatási szerv az ügyfelet érintő jogot vagy kötelességet állapít meg, adatot igazol, nyilvántartást vezet, vagy hatósági ellenőrzést végez.
13. § (1) Az államigazgatási eljárás az ügyfél kérelmére, bejelentésére, nyilatkozatára (a továbbiakban: kérelem) vagy hivatalból indul meg. A felettes szerv a közigazgatási szervet az eljárás megindítására vagy folytatására utasíthatja.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.
16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be.
(2) A kérelemhez csatolni kell a jogszabályban előírt mellékletet. Mellékletként az ügyféltől nem lehet olyan adat igazolását kérni, amelyet a közigazgatási szerv jogszabállyal rendszeresített nyilvántartásának tartalmaznia kell [27. § (3) bek.].
18. § (1) Ha nem írja elő jogszabály az ügyfél személyes eljárását, helyette törvényes képviselője vagy meghatalmazottja is eljárhat.
(2) Ha az ügyfél nem személyesen jár el, a közigazgatási szerv az eljáró személy képviseleti jogosultságát megvizsgálhatja. Jogszabály a képviseleti jogosultság igazolását meghatározott formához kötheti.

A vizsgálat megállapítása
	A budapesti rendőrfőkapitány a kért felvilágosítást megadta, egyben mellékelte a BRFK. XV. kerületi Rendőrkapitányság vezetőjének, valamint a Budapesti Rendőr-főkapitányság Hivatalának a panaszoshoz, annak nyílt levelére adott írásos válaszait.
	A budapesti rendőrfőkapitány adott felvilágosítását elfogadtam. A panaszosnak írt válaszlevelek tájékoztatást adtak arról, hogy a személygépkocsi átírása, a hatályos jogszabályok szerint milyen módon valósul meg. Történhet személyesen, meghatalmazás  útján és  írásbeli kérelem alapján.
	A panaszos, nyilvánvalóan a gyors elintézés érdekében, személyesen kívánta az átírást elvégeztetni. A rendőrkapitányság vezetője a panaszost tájékoztatta arról, hogy a nagy lélekszámú kerületben a gépjármű-ügyintézői létszám a rendőrkapitányságon négy személy, akiknek nem csak a gépjárművek átírását, hanem valamennyi közlekedési igazgatási eljárást intézniük kell. A létszám bővítésének előfeltételeiről is tájékoztatta a panaszost. Az indokok valósak. Az ügyintézésre rendelkezésre álló feltételek alapján egy-egy ügyfélfogadási időszakban a fogadható ügyfelek száma korlátozott. Ez azonban sem a jogbiztonságot, sem a tisztességes eljáráshoz való jogot nem sérti. Különösen nem sérti, ha a panaszos által igénybe vehető mód nem csupán a személyes ügyintézés. Az ügyfélnek figyelembe kell venni az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. sz. törvény 2. §.-ában irottakat is, amely szerint az államigazgatási eljárás a hatóság és az ügyfelek hatékony együttműködésére épül, s hogy az ügyfél jóhiszemű közreműködése is szükséges az államigazgatási eljárás lefolytatásához.
	Nem kifogásolható az sem, hogy  áramszünet esetén, - biztonsági okokból, továbbá mert a munka elvégzéséhez szükséges műszaki eszközök ilyenkor nem működtethetőek - az ügyfélfogadás szünetel.
A rendőrhatóságok által adott válaszból az is kitűnik, hogy milyen következményekkel jár az, ha valaki az átírásra rendelkezésére álló 15 nap után, érvénytelen forgalmi engedéllyel vesz részt a közúti forgalomban. Szabálysértést követ el. Arra pedig, hogy önhibáján kívül nem tett eleget átírási kötelezettségének, a szabálysértés elkövetésekor eredményesen hivatkozni nem lehet. Nem az átírás elmulasztása a szabálysértés, hanem az átírás elmulasztása miatt érvénytelenné váló forgalmi engedéllyel  közúton való közlekedés.
	Megállapítható, hogy a BRFK. XV. kerületi Rendőrkapitánysága sem a panaszos sem másoknak a tisztességes eljáráshoz való jogát ügyfélfogadási rendjével nem veszélyezteti, nem sérti, azt a hatályos jogszabályoknak megfelelően végzi.
Ezért a vizsgálatot lezártam. Erről értesítem a Budapesti Rendőrfőkapitányt, a BRFK. XV. kerületi Rendőrkapitányt és a panaszost.

Budapest, 2000. december 18.

Gönczöl Katalin