J e l e n t é s 
az OBH 5036/2000. számú ügyében

								Ügyintéző: dr. Szántó Eszter

Az eljárás megindulása
Panaszos Szombathely Megyei Jogú Városának, valamint a Vas Megyei ÁNTSZ eljárását sérelmezve fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Beadványában szomszédja ipari tevékenységével kapcsolatban kért segítséget. Az önkormányzat helyszíni szemléjéről nem kapott értesítést, azon nem volt jelen, kérelméről egy válaszlevélben tájékoztatták.
Az ÁNTSZ-hez megküldött levelére nem kapott választ.
Vizsgálatom az Alkotmányban biztosított jogállamisághoz, valamint az abból fakadó jogbiztonsághoz, a tisztességes eljáráshoz, valamint az egészséges környezethez való jog sérelmének gyanújával indult. 

A megállapított tényállás
Eljárásom során megkerestem a szombathelyi jegyzőt, aki válaszlevelében úgy tájékoztatott, hogy panaszos 2000. augusztus 21-én tett bejelentést szomszédja tevékenysége miatt. Augusztus 29-én az önkormányzat és az ÁNTSZ képviselője helyszíni szemlét tartottak, amely során megállapították, hogy panaszos szomszédja a sérelmezett ólomkatonákat nem lakásában, hanem a város határában lévő kertjében önti. A lakásban csak - boltban vásárolható festékkel - festi a figurákat. A szemle eredményéről panaszost szeptember 12-én kelt levelében értesítette az önkormányzat, amelyben - egyebek között - úgy tájékoztatták, az ÁNTSZ vizsgálja azt, hogy a használt festék mérgező-e.
Az országgyűlési biztos hivatalából történő megkeresését követően 2001. február 13-án ismételten helyszíni szemlére került sor. Ennek során megállapították, hogy az ólomkatonákat panaszos szomszédja nem eladási céllal készíti, hanem saját használatra. Ismételten megerősítésre került, hogy a figurák öntése nem a társasház pincéjében folyik.
Tekintettel arra, hogy az önkormányzattól nem kaptam tájékoztatást arra vonatkozóan, hogy az ÁNTSZ milyen megállapításra jutott a festékek egészségre ártalmasságát illetően, tájékoztatást kértem az ÁNTSZ Szombathely Városi Intézetétől erről a kérdésről, valamint panaszosnak az ÁNTSZ-hez küldött kérelme elintézésével kapcsolatban.
A városi tisztifőorvos úgy tájékoztatott, hogy panaszos - 2000. augusztus 17-én kelt - beadványát a megyei tisztifőorvos - augusztus 24-én - áttette az illetékességgel rendelkező városi intézethez. Az intézet a beadványt augusztus 28-án kapta meg.
Az első - 2000. augusztus 29-ei, az önkormányzat képviselőjével együtt tartott - helyszíni szemle eredményéről az ÁNTSZ nem tájékoztatta a panaszost, tekintettel arra, hogy a tájékoztatást a polgármesteri hivatal képviselője megtette. A városi tisztifőorvos kérdésemre úgy nyilatkozott, hogy a polgármesteri hivatal szakhatósági állásfoglalást nem kért az ÁNTSZ-től.
Az országgyűlési biztos megkeresését követően az ÁNTSZ városi intézete - 2001. július 4-én - ismét helyszíni szemlét tartott. A panaszt változatlanul nem tartják megalapozottnak, tekintettel a tevékenység hobbiszinten végzett nagyságrendjére. 
A festékekkel kapcsolatban a forgalmazó arról tájékoztatta az ÁNTSZ városi intézetének igazgatóját, hogy a vizsgált makett festékek "nem minősülnek veszélyes anyagnak, ezt a gyártó cég a tégelyen a nemzetközileg elfogadott zöld pont jelzéssel tanúsítja".

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
3. § (6) Ezt a törvényt a honvédelmi, a külkereskedelmi igazgatási, a társadalombiztosítási, családtámogatási, az adó-, jövedéki és vámigazgatási, az iparjogvédelmi, az idegenrendészeti és a menedékjogi ügyekben, továbbá a tisztességtelen piaci magatartás tilalmáról és a versenykorlátozásról, az árak megállapításáról, a biztosítóintézetekről és a biztosítási tevékenységről, a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról, az értékpapírok forgalomba hozataláról, a befektetési szolgáltatásokról és az értékpapír-tőzsdéről, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztárakról, valamint a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló törvényben meghatározott, valamint az atomenergia alkalmazása körébe tartozó tevékenységekre vonatkozó ügyekben akkor kell alkalmazni, ha jogszabály másként nem rendelkezik.
(7) E törvény hatálya a szabálysértési és az állampolgársági eljárásra nem terjed ki.
31. § (1) A tényállás tisztázására szemle rendelhető el. Ennek megtartása során
b) helyszíni szemle tartható.
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

1991. évi XI. törvény az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról
4. § (3) A Szolgálat kémiai biztonsággal összefüggő tevékenysége körében ellátja a veszélyes anyagokkal és készítményekkel kapcsolatos külön jogszabály által előírt eljárás szerinti engedélyezési és ellenőrzési feladatokat, a veszélyes anyagok, veszélyes készítmények egészségügyi toxikológiai nyilvántartását és tájékoztató szolgálat működtetését.
10. § (1) A Szolgálat - a 2. § (1) bekezdésének a) pontjában foglalt kivétellel - valamennyi természetes és jogi személyre, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező társaságra kiterjedő hatósági jogkört gyakorol.
(3) Az ellenőrzésről jegyzőkönyvet kell készíteni, amelynek a ténymegállapításokon kívül tartalmaznia kell a felelős személy ezekre vonatkozó nyilatkozatát is. A jegyzőkönyv egy másolati példányát a felelős személynek át kell adni.

2000. évi XXV. törvény a kémiai biztonságról
22. § (1) A munkahelyi egészség és biztonság, illetőleg a környezetvédelem érdekében szükséges intézkedések megtétele céljából veszélyes anyag, illetve veszélyes készítmény a tevékenységet foglalkozásszerűen végző személy számára a gyártó vagy az importáló által elkészített magyar nyelvű biztonsági adatlappal hozható forgalomba. Az adatlap tartalmazza az egészség és a környezet védelméhez szükséges információkat.

Az érintett alkotmányos jogok
1949. évi XX. törvény A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
57. § (1) A Magyar Köztársaságban a bíróság előtt mindenki egyenlő, és mindenkinek joga van ahhoz, hogy az ellene emelt bármely vádat, vagy valamely perben a jogait és kötelességeit a törvény által felállított független és pártatlan bíróság igazságos és nyilvános tárgyaláson bírálja el.
(2) A Magyar Köztársaságban senki sem tekinthető bűnösnek mindaddig, amíg büntetőjogi felelősségét a bíróság jogerős határozata nem állapította meg.
(3) A büntetőeljárás alá vont személyeket az eljárás minden szakaszában megilleti a védelem joga. A védő nem vonható felelősségre a védelem ellátása során kifejtett véleménye miatt.
(4) Senkit nem lehet bűnösnek nyilvánítani és büntetéssel sújtani olyan cselekmény miatt, amely az elkövetés idején a magyar jog szerint nem volt bűncselekmény.
(5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
Eljárásomat két részre bontottam, egyrészt Szombathely Megyei Jogú Város, másrészt az ÁNTSZ eljárását vizsgáltam.

A szombathelyi önkormányzat a panaszbejelentést követően az ÁNTSZ képviselőjével együttesen helyszíni szemlét tartott. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Áe.) szemléhez fűzött kommentárja kimondja, "hogy a szemle megtartásáról az ügyfelet értesíteni kell akkor is, ha nem ő a szemletárgy tulajdonosa." 
Az Áe. 3. §-ának (4) bekezdése szerint ügyfél az a magánszemély, akinek jogát vagy jogos érdekét az ügy érinti. Panaszos az Áe. szabályai szerint ügyfélnek minősült, ennek ellenére a szemléről értesítést nem kapott. Az ügyfél a 2000. augusztus 29-én megtartott szemléről két héttel később értesült, amikor az önkormányzat értesítésben tájékoztatta a szemle eredményéről.
Az Áe. 42. §-ában kimondja, hogy a "közigazgatási szerv, mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz". A panaszost kérelmével kapcsolatban az önkormányzat 2000. szeptember 12-én kelt levelében tájékoztatta a helyszíni szemle eredményéről, ezt meghaladóan határozatot nem hozott. A közigazgatási szerv tehát nem az Áe. szabályainak megfelelően járt el.
Panaszosnak az önkormányzat eljárása során - a helyszíni szemléről való értesítés és a határozat meghozatalának elmaradásával -, sérült az Alkotmányban biztosított tisztességes eljáráshoz, valamint a jogorvoslathoz való joga, ezzel alkotmányos visszásságot okozott.

Panaszos 2000. augusztus 17-én kelt levelében kért segítséget az ÁNTSZ-től. Az ÁNTSZ és az önkormányzat képviselője a 2000. augusztus 29-ei szemlét együtt tartották meg, ennek eredményéről az önkormányzat tájékoztatta az ügyfelet.
Az országgyűlési biztos megkeresését követőn történt az ÁNTSZ által lebonyolított második helyszíni szemle, és ekkor került sor a festékek mérgező voltának kivizsgálására. A festéket forgalmazó cég úgy tájékoztatta a városi intézetet, hogy a festék a nemzetközileg elfogadott jelzések szerint nem minősül veszélyes anyagnak, arról a kémiai biztonságról szóló 2000. évi XXV törvény 22. §-a alapján nem kell biztonsági adatlapot kiállítani. A forgalmazó álláspontja szerint panaszos szomszédja a festést nem foglalkozásszerűen végzi, ezt a kiszerelés nem ipari mérete már eleve meghatározza.

Megállapítom, hogy a festékek bevizsgálására csak az országgyűlési biztos megkeresését követően, 2001. július elején került sor, habár az önkormányzat már 2000. szeptember 12-én úgy tájékoztatta az ügyfelet, hogy az folyamatban van, azaz a festékek vizsgálata több, mint 10 hónapos késedelmet szenvedett. 
Megállapítom továbbá, hogy az ÁNTSZ nem tájékoztatta panaszost vizsgálatának eredményéről.
Az ÁNTSZ ezen eljárásával alkotmányos visszásságot okozott, megsértette panaszosnak a tisztességes eljáráshoz való jogát és a jogállamiság, valamint az abból fakadó jogbiztonság elvét.

Az Alkotmánybíróság 72/1995 (XII. 15.) határozatában megállapította, hogy "az államigazgatási eljárást szabályozó törvények nem biztosítanak sem jogorvoslati lehetőséget, sem más hatékony jogi eszközt - még a kérelemre indult eljárásokban sem - az ügyfélnek arra, hogy a közigazgatási határozat meghozatalát - a jogszabályokban előírt elintézési határidő huzamos idejű elmulasztása okán - kikényszeríthesse. Nincs alanyi joga a kérelmezőnek arra, hogy a közigazgatás hallgatása esetén ügyének eldöntése érdekében valamilyen jogorvoslattal élhessen. A közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidők betartásának garanciális jelentősége van.
Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az Áe. pl. az első fokú érdemi határozat meghozatalára nézve általános szabályként harminc napos határidőt állapít meg."

Kezdeményezés

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 21. §-ának (1) bekezdése alapján felkérem Szombathely Megyei Jogú Város jegyzőjét, hogy hozzon határozatot panaszos kérelme tárgyában. Kérem továbbá a jegyzőt, hogy fokozottan figyeljen és figyelmeztesse munkatársait is az államigazgatási eljárásról szóló törvény betartására.

Felkérem az ÁNTSZ Szombathely Városi Intézetének tisztifőorvosát, hogy panaszost tájékoztassa a államigazgatási eljárásról szóló törvény szabályainak megfelelően vizsgálata eredményéről, valamint figyelmeztesse munkatársait arra, hogy a Szolgálat vizsgálatait az Áe.-ben meghatározott határidőn belül folytassák le.

Kérem a jegyzőt és a tisztifőorvost, hogy a kezdeményezésben foglalt álláspontjukról az Obtv. 21. §-ának (2) bekezdése alapján 30 napon belül szíveskedjenek tájékoztatni.

Budapest, 2001.

Lenkovics Barnabás