OBH 4976/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gál Attila

A vizsgálat megindulása
	Panaszos az Országgyűlési Biztos Hivatalához írt beadványában sérelmezte a Sarkadi Rendőrkapitányságnak, mint I. fokú Szabálysértési hatóságnak és a Békés megyei Rendőr-főkapitányságnak, mint II. fokú Szabálysértési Hatóságnak a szabálysértési ügyeiben folytatott eljárását és marasztaló döntéseit. Panaszost jogerősen két alkalommal - 1999. október 06. napján és 2000. augusztus 30. napján - bírságolta meg a Szabálysértési Hatóság garázdaság szabálysértése miatt 8000,- illetve 12.000.- Ft-ra. A panasz szerint alaptalan feljelentésre indult mindkét eljárás, ezért azokat és a bírságot megállapító határozatokat  sérelmesnek tartja. A 8000.- Ft bírságot kiszabó határozat végrehajtását is elrendelték, kis összegű nyugdíjából letiltották.
A panasz alapján felmerült annak gyanúja, hogy panaszos állampolgári jogai, a jogbiztonsághoz való jog sérült. Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (Obtv.) 17. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el. Ennek során az országos rendőrfőkapitányt álláspontjáról a panaszra vonatkozóan felvilágosítást kértem.

Az érintett alkotmányos jogok
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog.

Az Alkalmazott jogszabályok
•	Az elkövetéskor és részben az elbíráláskor hatályban levő, a szabálysértésekről szóló 1968. évi I. törvény (régi Sztv.)
51. § (1) Ha a szabálysértés tényállása tisztázott, és a nevelőhatás így is elérhető, a szabálysértési hatóság az elkövetővel szemben tárgyalás nélkül figyelmeztetést, elkobzást alkalmazhat, pénzbírságot szabhat ki, kártérítést állapíthat meg.
(2) A tárgyalás nélkül hozott határozat ellen a kézbesítéstől számított nyolc napon belül kifogást tehet, akire nézve a határozat rendelkezést tartalmaz.
(4) Ha a kifogás elkésett, vagy azt nem a jogosult terjesztette elő, az első fokú szabálysértési hatóság a kifogást elutasítja. Ha a szabálysértési hatóság a kifogásnak nem ad helyt, az ügyben harminc napon belül tárgyalást kell tartania. A szabálysértési hatóság a kifogást tárgyalás tartása nélkül is elutasíthatja, ha az elkövető a szabálysértés beismerése mellett csak a pénzbírság elengedését vagy mérséklését kéri, és meghallgatására nem tart igényt.
93. § (1) Aki olyan kihívóan közösségellenes magatartást tanúsít, amely alkalmas arra, hogy másokban megbotránkozást vagy riadalmat keltsen,
húszezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.

•	A szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény (új Sztv.)
4. § A cselekményt az elkövetés idején hatályban lévő jogszabályok alapján kell elbírálni. Ha a szabálysértés elbírálásakor hatályban lévő új jogszabály szerint a cselekmény már nem minősül jogellenesnek, vagy enyhébben bírálandó el, akkor az új jogszabályt kell alkalmazni.
89. § (1) A kifogás alapján a szabálysértési hatóság a határozatát visszavonhatja, vagy - a kifogást tevő javára - módosíthatja.
(2) Amennyiben a szabálysértési hatóság a kifogással támadott határozatát nem módosítja, illetőleg nem vonja vissza, továbbá az eljárás alá vont személy javára módosított határozat ellen ismételten kifogást terjesztenek elő, az iratokat a szabálysértési hatóság az illetékes helyi bírósághoz teszi át.
91. § (1) Az ügyész e törvényben szabályozott eltérésekkel gyakorolja az ügyészségről szóló jogszabályokban meghatározott törvényességi felügyeleti jogait a szabálysértési hatóságok eljárása, határozata (intézkedése) felett.
(2) A szabálysértési ügyben benyújtott óvásnak a kifogásolt határozat (intézkedés) végrehajtására halasztó hatálya van.
91. § (1) Az ügyész e törvényben szabályozott eltérésekkel gyakorolja az ügyészségről szóló jogszabályokban meghatározott törvényességi felügyeleti jogait a szabálysértési hatóságok eljárása, határozata (intézkedése) felett.
(2) A szabálysértési ügyben benyújtott óvásnak a kifogásolt határozat (intézkedés) végrehajtására halasztó hatálya van.
142. § (1) Aki közterületen vagy nyilvános helyen
a) verekszik, továbbá aki mást verekedésre felhív,
b) olyan kihívóan közösségellenes magatartást tanúsít, amely alkalmas arra, hogy másokban megbotránkozást vagy riadalmat keltsen,
elzárással vagy százötvenezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a bíróság, a (2) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a rendőrség hatáskörébe tartozik.
165. § (1) Ez a törvény 2000. március 1-jén lép hatályba.
(2)  Ezt a törvényt a hatálybalépését követően elkövetett szabálysértésekre kell alkalmazni.

•	Az Alkotmánybíróság 29/2000. X.11.) AB határozat
1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a szabálysértésekről szóló 1999. évi LXIX. törvény 165. § (2) bekezdése alkotmányellenes, ezért e rendelkezést 2000. március 1. napjára visszamenő hatállyal megsemmisíti.

•	Az  elkövetéskor és részben az elbíráláskor hatályban levő, az egyes szabálysértésekről szóló
17/1968. (IV.14.) Korm. rendelet
2. § (1) Aki a személyi igazolvánnyal kapcsolatos rendelkezéseket megszegi,
tízezer forintig terjedő pénzbírsággal sújtható.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt az eljárás a rendőrség hatáskörébe tartozik.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott szabálysértés miatt a rendőrség helyszíni bírságot szabhat ki.

•	A személyi igazolvány kiadásának és nyilvántartásának átmeneti szabályairól szóló 147/1993. (X.26.) Korm. rendelet
15. § (1) A személyi igazolványt köteles mindenki az e rendeletben foglaltak szerint kiváltani, érvényességét meghosszabbíttatni, illetőleg kicseréltetni és a változásokat bejegyeztetni.
(2) A személyi igazolványt a tulajdonosa köteles sértetlenül megőrizni, magánál tartani, és a hivatalos személyek felhívására azt személyazonosságának igazolása céljából átadni.

A vizsgálat megállapítása
	Az országos rendőrfőkapitánytól kapott tájékoztatás, valamint a panaszos által becsatolt szabálysértési határozatok alapján a következők állapíthatók meg:
	Az első sérelmezett szabálysértési határozatot a Sarkadi Rendőrkapitányság mint Szabálysértési Hatóság, 1999. július hó 8. napján, 127/1999.szab. szám alatt hozta meg. Ebben garázdaság és személyi igazolvánnyal kapcsolatos kötelesség megszegése szabálysértések miatt a panaszost 8.000,- Ft pénzbírsággal sújtotta. A panaszos e határozat ellen fellebbezést nyújtott be. A Békés megyei Rendőr-főkapitányság, mint II. fokú Szabálysértési Hatóság a fellebbezést, 34/1999. szabs. számú, 1999. október 6. napján kelt határozatával elutasította. A jogerős szabálysértési határozat alapján, mivel a panaszos a bírságot nem fizette be, a Szabálysértési Hatóság a panaszos nyugdíja terhére a 8000,- Ft letiltását, 2000. február 3. napján hozott határozatával elrendelte.
A második alkalommal a Sarkadi Rendőrkapitányság, mint I. fokú szabálysértési Hatóság, ugyancsak garázdaság szabálysértése miatt, az 1999. évi december 29. napján kelt 536/1999. számú határozatával a panaszost tárgyalás tartása nélkül 12.000,- Ft pénzbírsággal sújtotta és elrendelte 1 drb kés elkobzását.  A határozat ellen a panaszos kifogást emelt, amelyet  a szabálysértési hatóság 536/4/1999. számú, 2000. július 27. napján kelt határozatával elutasított. A panaszosnak e határozat ellen bejelentett fellebbezését a Békés megyei Rendőr-főkapitányság, mint II. fokú Szabálysértési Hatóság, a 2000. augusztus 30. napján kelt 173/1/2000. szabs. számú határozatával elutasította és a további jogorvoslatot kizárva jogerőre emelte.
	Mindkét szabálysértést a panaszos az új Sztv. 2000. március 1-jei hatálybalépése előtt követte el. Az első szabálysértési ügyében (127/1999.szabs.) a jogerős határozatot a szabálysértési hatóság, az új Sztv. hatályba lépése előtt hozta meg. Ebben az ügyben a szabálysértési eljárást az akkor hatályos jogszabályok szerint és annak mindenben megfelelő módon járt el. Törvényes volt a letiltás elrendelése is, mivel panaszos a kiszabott bírságot nem fizette meg.
Megállapítható tehát, hogy a Sarkadi Rendőrkapitányság, mint Szabálysértési Hatóság által hozott 127/1999. szabs. számú, 1999. október hó 6 napján jogerőre emelkedett szabálysértési  határozat a panaszos alkotmányos jogait nem sértette. E határozat kapcsán további intézkedésre nincs szükség.
A második szabálysértési eljárás még a régi Sztv. rendelkezései szerint indult meg és folytatódott. Ez a Sarkadi Rendőrkapitányság által hozott 536/1/1999. szabs. számú határozat azonban az új Sztv. hatályba lépését követően, 2000. augusztus 30. napján, de az Alkotmánybíróság 29/2000. (X. 11.) AB számú határozata meghozatala előtt emelkedett  jogerőre. Az Alkotmánybíróság határozatának meghozataláig az új Sztv. kizárta azt, hogy a hatályba lépése előtt elkövetett szabálysértés esetén az elkövető kifogását az illetékes helyi bíróság bírálja el. Ezért a II. fokú szabálysértési hatóság a panaszos fellebbezésének elutasításával a  12.000,-Ft bírságot kiszabó szabálysértési határozatot jogerőssé nyilvánította, kizárva a további jogorvoslat lehetőségét. Az Alkotmánybíróság azonban az új Sztv-nek azt a rendelkezését, amely az új Sztv. hatálybalépését megelőzően elkövetett szabálysértések esetében kifogással a bírósághoz való fordulás lehetőségét kizárta (Sztv. 165. § (2) bekezdés), alkotmányellenesnek nyilvánította és 2000. március 1. napjáig visszamenőleg megsemmisítette. Az Alkotmánybíróságnak ez a határozata panaszos számára is lehetővé tette, hogy a bíróságnál kifogással éljen a Sarkadi Rendőrkapitányság mint I. fokú Szabálysértési Hatóság 536/1/1999. szabs. számú, 2000. augusztus 30. napján jogerőre emelkedett határozata ellen.  A szabálysértési határozatot jogerősítő és a panaszost a további jogorvoslattól, illetve a bírósági elbírálástól elzáró II. fokú Békés megyei Rendőr-főkapitányság 173/1/2000. szab. számú határozata ekként alkotmányos visszásságot okozott, amely miatt a sérelmezett határozat ellen, az új Sztv. 91. §-ának rendelkezései szerint ügyészi óvásnak van helye (az új Sztv. 142. § (1) és (4) bekezdése alapján a rendzavarás szabálysértésének elbírálása a bíróság hatáskörébe tartozik) . Ezért az e határozatra vonatkozó panaszt, jelentésem egy idejű megküldésével a Békés megyei Főügyészséghez azzal teszem át,  hogy az Obtv. 21. § (1) bekezdés aéapján ügyészi óvás benyújtását kezdeményezem a Békés megyei Rendő-főkapitányság 173/1/2000. szabs. számú másodfokú szabálysértési határoizata ellen.
	A vizsgálatot lezártam. Erről a panaszost az Országos Rendőrfőkapitányt, a Békés megyei Rendőr-főkapitányságot, a Sarkadi Rendőrkapitányságot, a Békés megyei Főügyészséget jelentésem megküldésével tájékoztatom.

Budapest, 2001. január 26.

Gönczöl Katalin