OBH 4950/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása
	A panaszos tüdőgyógyász orvosnő, aki 1994. június 3-án két iskolás korú gyermekével (1977. május 8. és 1982. január 19-én születtek) települt át Magyarországra. Áttelepülésekor szociális gondozó volt. 1996. január 1-től nyugdíjas, nyugdíja 32 szolgálati év után 19.434 Ft volt. 1997. június 9-től orvosként dolgozik a miskolci Szent Ferenc Kórházban.
Azért kért segítséget, mert igazságtalannak tartja a nyugdíja megállapítását, illetve annak alacsony összegét, amennyiben nem tud nyugdíja mellett dolgozni, gyermekeivel nem tud megélni.

Érintett alkotmányos jogok
•	Szociális biztonsághoz való jog [Alkotmány 70/E. § (1)-(2) bek.]

Alkalmazott jogszabályok

•	1962. évi 5. törvényerejű rendelet a Magyar Népköztársaság és a Román Népköztársaság között a szociálpolitika terén történő együttműködésről Budapesten, az 1961. szeptember 7. napján kötött egyezmény kihirdetéséről (Magyar-Román Szociálpolitikai Egyezmény):
"3. Cikk
(1) A társadalombiztosítási szolgáltatások nyújtásánál - amennyiben a jelen Egyezmény másként nem rendelkezik - annak a Szerződő Félnek a jogszabályait kell alkalmazni, amelynek területén az igényjogosultnak állandó lakóhelye van.
(2) A társadalombiztosítási szolgáltatásokat - amennyiben a jelen Egyezmény másként nem rendelkezik - annak a Szerződő Félnek illetékes szervei nyújtják, amelynek területén az igényjogosultnak állandó lakóhelye van.
4. Cikk
(1) A nyugellátások és egyéb szolgáltatások nyújtásánál teljes egészében figyelembe kell venni a mindkét Szerződő Fél területén megszerzett és annak a Szerződő Félnek illetékes szervei által elismert szolgálati és ezzel egy tekintet alá eső időt, ahol azt megszerezte.
(2) A szolgálati időt annak a Szerződő Félnek a jogszabályai alapján kell kiszámítani, amelynek területén az igényjogosultnak állandó lakóhelye van.

5. Cikk
(1) A nyugellátást annak a Szerződő Félnek illetékes szerve állapítja meg és folyósítja a nála érvényes jogszabályok szerint, amelynek területén az igényjogosultnak a kérelem benyújtása időpontjában állandó lakóhelye van.
(2) Amennyiben a nyugdíjas az egyik Szerződő Fél területéről a másik Szerződő Fél területére költözik át, a nyugellátást addig folyósító szerv a nyugellátás folyósítását az átköltözés hónapjának végével megszünteti. Annak a Szerződő Félnek illetékes szerve, amelynek területére a nyugdíjas átköltözött, a nála érvényes jogszabályok szerint a nyugellátást, az átköltözést követő hónap első napjától kezdődően megállapítja és folyósítja.
(3) Azoknak az állampolgároknak a részére, akik az egyik Szerződő Fél területéről a másik Szerződő Fél területére költöztek, azonban az átköltözés után nem dolgoztak tovább, a nyugellátás összegét a megfelelő képzettséggel rendelkező és a nyugellátás megállapítása időpontjában a fogadó állam hasonló tevékenységet folytató dolgozója szakmai átlagkeresete alapján kell kiszámítani.
(4) A jelen cikkben foglalt rendelkezéseket alkalmazni kell azokra az esetekre is, amikor a nyugellátáshoz való jogosultság a jelen Egyezmény hatálybalépése előtt nyílt meg."

•	A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény (T.) és a végrehajtására kiadott 89/1990. (V.1.) Korm. rendelet (R.)

Megállapított tényállás
	A panasz alapján felmerült az Alkotmány 70/E. §-ában biztosított szociális biztonsághoz való jog sérelmének lehetősége, ezért vizsgálatot indítottam.
	A panaszos által benyújtott adatok, valamint a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság és az Országos Nyugdíjbiztosítási igazgatóságtól beszerzett információk alapján a következőket állapítottam meg.
	Az 1943. december 25-én született panaszosnak az 1995. november 24-én benyújtott nyugdíj igényét a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság a 11-31123/95/17. számú 1996. június 13-án kelt öregségi teljes nyugdíj megállapító határozatával elbírálta. A jogosultság alapja az 1961. szeptember 1-jétől 1995. december 31-ig megszerzett 11751 nap, 32 év 71 nap szolgálati idő. Ebből Romániában szerzett szolgálati idő 11358 nap, a magyarországi szolgálati idő 393 nap, melyből 16 év 101 nap korkedvezményre jogosító szolgálati idő. A nyugdíj összege a figyelembe vehető 14.169 Ft havi átlagkereset alapján 9.918 Ft, a következő indokok alapján:
	"Öregségi teljes nyugdíjra a hatvanadik életét betöltött férfi és az ötvenötödik életévét betöltött nő jogosult, ha húsz évi szolgálati időt szerzett. Az öregségi teljes nyugdíj a 20 év szolgálati idő után az igénylő átlagkeresetének 53 %-a. A 20 évet meghaladó szolgálati idő minden éve után a 25. évig bezárólag a havi kereset 2 %-ával, a 25. évet meghaladó szolgálati idő minden éve után a 32. évig bezáróan a havi kereset 1 %-ával, a 32. év után  a havi kereset 0,5 %-ával emelkedik. [1975. évi II. törvény 39. § (1) bek. a.) pont, 40/A. §, 41. § és 43. § (1) bek.]
	Az igénylő öregségi nyugdíjra jogosító korhatáraként az 55. évet kellett figyelembe venni, mivel korkedvezményre szerzett jogosultságot. [1975. évi II. törvény 40/A. § a.) pont]
1975. 10. 13-től 1975. 12. 31-ig, 1977. 07. 01-től 1978. 08. 11-ig, 1978. 10. 27-től 
1982. 06. 06-ig, 1982. 12. 06-tól 1994. 04. 01-ig korkedvezményre jogosító munkakörben dolgozott. Az öregségi nyugdíjkorhatárhoz képest két évi korkedvezmény illeti meg azt a férfit, aki legalább tíz, és azt a nőt, aki legalább nyolc éven át korkedvezményre jogosító munkakörben, továbbá azt, aki legalább hat éven át egy légköri nyomásnál nagyobb nyomású légtérben dolgozott.
	A korkedvezményre jogosító munkakörben végzett minden újabb öt, nőnél négy évi, illetőleg az egy légköri nyomásnál nagyobb nyomású légtérben végzett minden újabb három évi munka után további egy-egy év korkedvezmény jár. (1975. évi II. törvény 40. §)
A szolgálati idő számítása a magyar-román szociálpolitikai egyezmény alkalmazásával történt.
	A nyugdíj összegét 1988. január 1-jétől a nyugdíj megállapításáig a főfoglalkozás keretében elért keresetnek (ideértve az ezen időszak alatt kifizetett év végi részesedést, prémiumot és jutalmat is) a havi átlaga alapján kell megállapítani azzal, hogy ezeket a kereseteket a magánszemélyek jövedelemadójának kormányrendeletben meghatározott módon és az egyes naptári évekre előírt mérték alkalmazásával számított - képzett - összegével csökkenteni kell. Ezt követően az 1988-ban elért keresetet 3,242, az 1989-ben elért keresetet 2,774, az 1990-ben elért keresetet 2,281, az 1991-ben elért keresetet 1,817, az 1992-ben elért keresetet 1,498-del kell szorozni, ha az ellátást 1995. december 31-ét követő és 1997. január 1-jét megelőző időponttól kell megállapítani. [1975. évi II. törvény 44. § (1)-(3) bek., 89/1990. (V.1.) 97. § (2) bek. i.) pont]
	Az 1988. január 1-jével kezdődő átlagszámítási időszak alatt nem rendelkezik legalább 1440 napi keresettel. 1440 napi kereset hiányában az 1988. január 1-je előtti időben elért kereseteket kell visszamenőleg folyamatosan figyelembe venni. Az 1988. január 1-je előtti időben elért keresetből annyi napra eső keresetet kell beszámítani, ahány napi kereset az 1440 napból hiányzik. Az 1988. január 1-je előtt elért kereseteket a havi átlagkereset számításánál külön meghatározott szorzószámokkal kell növelni. Ha 1988. január 1-je előtti időszak figyelembevételével sem rendelkezik 1440 napi keresettel, - a külön jogszabályban általánosan meghatározott - annak a minimális bérnek a figyelembevételével kell 1440 napra kiegészíteni, amely azt a napot megelőző naptári hónapban érvényes, amelytől a nyugdíjat megállapítják. Ha az igénylőnek egy napra sincs keresete, havi átlagkeresetnek a nyugdíjazást megelőző hónapban érvényes minimális bér összegét kell tekinteni. [1975. évi II. törvény 44. § (5)-(6) bek.]
A korkedvezményre jogosító figyelembe vehető ideje alapján az öregségi nyugdíjra jogosító korhatárhoz képest 4 évi korkedvezményre jogosult. (1975. évi II. törvény 40. § )
A megállapított ellátás 31/32 része román teher."
	A panaszos az első fokú határozat ellen fellebbezett. Az Igazgatóság a 11-31123/95/22. számú 1996. augusztus 9-én kelt határozatával a fellebbezést elutasította, az első fokú határozatot helybenhagyta.
A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság a panaszosnak jelenleg az 522-45948-5 törzsszámon havi 23.104 Ft ellátást folyósít.
	A vizsgálat alapján megállapítottam, hogy a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság mind első, mind másodfokon jogszerűen járt el, amikor a panaszos nyugellátását a Romániában és Magyarországon megszerzett szolgálati idő összeszámításával az irányadó időszakban (1988. január 1-jétől a nyugdíjazás napjáig) a magyarországi munkavégzéssel elért jövedelem, valamint a hiányzó napokra a minimálbér alapján állapította meg a panaszos nyugellátását. Bár az alkalmazott szabály [valamint az időközben életbelépett új, a társadalombiztosításról szóló 1997. évi LXXXI. törvény 22. § (1) bekezdése] nem tartalmaz olyan rendelkezést, hogy csak a Magyarországon elért jövedelmet lehet a nyugdíj alapját képező átlagkereset számításánál figyelembe venni, azonban tételes felsorolást igen, arról hogy mit kell kereseten érteni. A panaszos pedig a magyarországi jövedelmen kívül más felsorolt jövedelemmel nem rendelkezett.
	A vizsgálat eredményeként alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot nem állapítottam meg. A panaszos konkrét problémáját az okozta, hogy feltehetően nem ismerte megfelelő mélységben a magyar-román szociálpolitikai egyezmény nyugdíj-megállapítási szabályait, döntését megelőzően nem számolt annak negatív következményeivel. Különös tekintettel arra, hogy a túlnyomórészt Romániában szerzett szolgálati idejéből a korkedvezményre jogosító szolgálati idő kedvezmény alapján 52. életéve betöltésekor nyugdíja megállapítását kérte, akkor amikor még rövid időre rendelkezett csak a nyugdíj alapját képező átlagkereset megállapításához figyelembe vehető magyarországi jövedelemmel, mely után járulékot fizetett, valamint a minimálbér is csak a nyugdíjazását követően emelkedett lényegesen.
	A vizsgálat eredményére, valamint a feladat megosztásáról rendelkező kormányhatározat alapján a szociális biztonságról szóló kétoldalú egyezmények felülvizsgálatát és az új szerződések előkészítését végző Egészségügyi Miniszter tájékoztatására tekintettel, mely szerint a román-magyar egyezmény soron kívüli felülvizsgálata napirenden van, ajánlást nem teszek. A vizsgálatot lezártnak tekintem.

Budapest, 2001. november 15.

Lenkovics Barnabás