OBH 4938/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kasztovszkyné dr. Szűcs Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos azt sérelmezte a beadványában, hogy Galgamácsa Község Önkormányzat Képviselő-testülete az ápolási díj iránti kérelmét elutasította, és a közlekedési támogatást pedig az önkormányzat jegyzője 7000 Ft-ban állapította meg. A panaszos ennél többre számított, ezért a határozat ellen fellebbezést nyújtott be az önkormányzat polgármesteri hivatalánál, amelyet ezidáig még nem bíráltak el.
Az Alkotmányban biztosított  jogorvoslati jog (Alkotmány 57. § (5) bekezdés), a szociális biztonsághoz való jog (Alkotmány 70/E. § (1) bekezdés), valamint a jogállamiság elvéhez szorosan kötődő tisztességes eljárás követelménye (Alkotmány 2. § (1) bekezdés) sérelmének az alapos gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.
Az eljárásom során megkerestem az önkormányzat jegyzőjét. A megküldött iratmásolatok és a közölt információk alapján a következő tényállást állapítottam meg.

A megállapított tényállás
	A panaszos 2000. július 3-án kérte az önkormányzattól fiának az ápolási díjra való jogosultsága elismerését, mivel a fia gondozására és ápolására szorul.
Az önkormányzat képviselő-testülete a 2000. november 2-i ülésén a 160/2000. számú határozatában a kérelmet elutasította azzal az indokkal, hogy a panaszos egy 1998. évi háziorvosi igazolást csatolt be az egészségi állapotáról. A panaszos a 100 %-os rokkantsága ellenére nem tehetetlen beteg, és egyébként is többféle jogcímen  segélyezett.
A panaszosnak a közlekedési támogatás iránti kérelmére az önkormányzat jegyzője 7000 Ft támogatást állapított meg a 859-2/2000. számú határozatban, és intézkedett a megállapított összeg kifizetéséről.

Az érintett alkotmányos jog 
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról (Sztv.)
41. § (1) Ápolási díjra jogosult - a jegyes kivételével - a hozzátartozó (Ptk. 685. § b) pont), ha önmaga ellátására képtelen, állandó és tartós felügyeletre szoruló
a) súlyos fogyatékos, vagy
b) tartósan beteg 18 év alatti
személy gondozását, ápolását végzi.
43. § Az ápolási díj megállapítása iránti kérelemhez csatolni kell a háziorvos arra vonatkozó szakvéleményét, hogy az ápolt önmaga ellátására képtelen, állandó és tartós felügyeletre, gondozásra szorul. Az ápolási díjat kérelmező és az önkormányzat a szakvélemény felülvizsgálatát kérheti az ápolásra szoruló lakóhelye szerint illetékes egészségügyi szakrendelés - az ápolást indokoló diagnózis szerint illetékes - szakorvosától.
•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
26. § (1) A közigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni. Ha ehhez a rendelkezésre álló adatok nem elegendőek, hivatalból vagy kérelemre bizonyítási eljárást folytat le.
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését,
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,
c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta,
d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, hivatali beosztását és a közigazgatási szerv bélyegzőlenyomatát.
•	164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről (R.)
6. § (1) A közlekedési támogatás a súlyos mozgáskorlátozott személy közlekedési többletköltségeinek részleges támogatása.
(2) A közlekedési támogatás összege (3) és (4) bekezdésekben meghatározott szorzószám és a közlekedési támogatás alapösszegének (a továbbiakban: alapösszeg) a szorzata. Az alapösszeg mértéke: 7000 forint/év.

A vizsgálat megállapításai
	A panasznak az ápolási díjra  vonatkozó részével kapcsolatban - a rendelkezésemre álló iratok alapján - megállapítottam, hogy a kérelemhez mellékelt, 1998. március 6-ai keltezésű háziorvosi igazolás a beteg állapotára vonatkozóan a következőket tartalmazta:
"1998. február 11-én gerincműtéte volt, hazajövetele után 1998. március 6-tól tolókocsiba kényszerült, ezért ápolót kell biztosítani számára. A javulás egy éven belül határozottan jósolható, de fogyókúra lesz szükséges számára."
Az Sztv. 41. § (1) bekezdés a) pontjában foglaltak alapján ápolási díjra jogosult a hozzátartozó, ha önmaga ellátására képtelen, állandó és tartós felügyeletre szoruló, súlyos fogyatékos személy gondozását, ápolását végzi. Az Sztv. 43. §-a első fordulata szerint pedig a háziorvosi szakvéleményben a háziorvosnak arról kell nyilatkoznia, hogy az ápolt önmaga ellátására képtelen, állandó és tartós felügyeletre, gondozásra szorul. Az ápolási díj megállapítása iránti kérelemhez csatolni kell az erről szóló orvosi szakvéleményt.
Megállapítható, hogy a kérelemhez csatolt orvosi igazolás az ápolási díjra való jogosultság elbírálásához  szükséges - az ápolt egészségi állapotára vonatkozó - orvosi tényeket nem tartalmazta teljes körűen, mivel a háziorvos nem a jogszabályban meghatározottakra vonatkozóan adta meg a szakvéleményét, továbbá egy két évvel azelőtti egészségi állapotról szólt.
Az Áe. 26. § (1) bekezdése szerint az államigazgatási szerv köteles a határozathozatalhoz szükséges tényállást tisztázni, és ennek érdekében bizonyítási eljárást lefolytatni. A tényállás ismeretében - jelen esetben a valóságos állapotról szerzett információk alapján - lehet megalapozott döntést hozni arról, hogy fennállnak-e az ápolási díj megállapításának a jogszabályban meghatározott feltételei. Mindezekre figyelemmel az önkormányzatnak az üggyel kapcsolatos eljárása a szociális biztonsághoz való alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot okozott.
A  megküldött iratmásolatok alapján megállapítottam továbbá, hogy az önkormányzati döntést nem foglalták alakszerű határozatba, azaz nem felelt meg az Áe. 43. § (1) bekezdésében foglaltaknak. Az ügyféllel közölt határozat nem tartalmazta a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást, ezzel az önkormányzat kizárta őt a jogorvoslati út igénybevételének a lehetőségéből, amely az Alkotmányban deklarált jogorvoslati joggal kapcsolatban visszásságot idézett elő. 
Az előzőekben részletezett eljárásbeli hiányosságok - a nevesített állampolgári jogok sérelmén túl - a tisztességes eljárás követelményével összefüggésben is visszásságot okoztak. 
A panaszosnak a közlekedési támogatás mértékére vonatkozó kifogásával kapcsolatban megállapítottam, hogy az önkormányzat jegyzőjének a határozata jogszerű volt, és megfelelt a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló R. 6. § (2) bekezdésében foglaltaknak. 
A panaszos állítása szerint a határozat ellen benyújtott fellebbezését az önkormányzat nem bírálta el, azonban az önkormányzathoz fellebbezés nem érkezett, annak a benyújtására nem merült fel hivatalos adat. Ezért a panasznak az erre vonatkozó részét érdemben nem vizsgálhattam.
Az ápolási díjra vonatkozó kérelmet elbíráló eljárásbeli hiányosságok mellett ugyanakkor a vizsgálatom során megállapítottam azt is, hogy a panaszos és családja hosszú évek óta rendszeresen és többféle jogcímen évente több alkalommal szociális támogatásban részesül (rendszeresen szociális segélyben, átmeneti segélyben, gyógyszertámogatásban, természetbeni támogatásban). A család sorsát az önkormányzat tizenöt éve figyelemmel kíséri, és a lehetőségei szerint minden segítséget megad számukra.
Az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságok megszüntetésére az alábbi kezdeményezést teszem.

Kezdeményezés
	Felkérem Galgamácsa Község Önkormányzat polgármesterét, hogy az ápolási díjról szóló határozatot vizsgálja felül, és a jogszerű határozat előkészítése érdekében tegye meg a szükséges intézkedéseket.
	Kérem, hogy a kezdeményezés tekintetében kialakított állásfoglalásról és a megtett intézkedésekről 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjen.

Budapest, 2001. július 5.

Lenkovics Barnabás