OBH 4883/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A panaszos beadványában leírta, hogy lánya 1999 áprilisában elhunyt. A lány halálát követően  két gyermekét a nagyszülők nevelték, de az anyai nagyszülőt (a panaszos feleségét) a gödöllői gyámhivatal csak szeptemberben nevezte gyámul, ezért a gyermekek négyhavi családi pótlék összegétől elestek. Mivel az ügy összefüggésbe volt hozható a jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő és a szociális biztonsághoz való joggal az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálatot indítottam.
	A gödöllői gyámhivatal vezetőjétől tájékoztatást kértem arról, hogy a kiskorúak érdekében milyen intézkedéseket tettek. Kértem, a gyermekek ügyben keletkezett iratok másolatát, azokat áttanulmányoztam. 

A megállapított tényállás
	Az anyai nagymama 1999. április 16-án a gödöllői gyámhivatalnál bejelentette, hogy lánya április 6-án elhunyt. Az elhunyt után két kiskorú gyermek maradt. A gyermekek szülei elváltak, édesanyjuk 1998 novemberében közjegyzői okiratban elsősorban az anyai nagymamát, másodsorban a testvérét nevezte a gyermekek gyámjául. A nagyszülő az anya halála után a gyámnevező okiratot bemutatta. Az ügyintéző tájékoztatta a nagyszülőt arról, hogy az apa értesítése után a gyermekek ügyben tárgyalást fog tartani.
	Az apát a gyámhivatal 1999 májusában értesítette arról, hogy gyermekei gyámnevezése ügyében jelenjen meg. Az apa jegyzőkönyvi nyilatkozata szerint csak akkor járul hozzá a nagyszülő gyámmá nevezéséhez, ha a nagyszülő a szülők válásakor a bírói ítéletben megállapított kapcsolattartási jogát biztosítja.
	A gyámhivatal ügyintézője a nagyszülőt a június 2-án felvett jegyzőkönyvben tájékoztatta arról, hogy az anya halálával a gyermekek édesapjának szülői felügyeleti joga feléledt, ezért az apa a gyermekek törvényes képviselője. A nagyszülő nyilatkozott arról, hogy unokái gyámságát vállalja, apjukkal való kapcsolattartásukat nem akadályozza, a kapcsolattartás módját megbeszéli az apával. A nagyszülő jegyzőkönyvbe mondta, hogy a gyermekek után járó árvaellátást és iskoláztatási támogatást megigényli.
	Június 10-én az apával a gödöllői gyámhivatalnál ismertették a nagyszülővel felvett jegyzőkönyvet. Az apa jegyzőkönyvbe mondta, hogy a nagyszülővel megbeszéli a gyermekeivel való kapcsolattartás időpontját, ezt követően jelentkezik a gyámhivatalnál.
	Június 23-án a gödöllői gyámhivatal a gyermekek gyámügyi iratait az apa lakóhelye szerint illetékes tatabányai gyámhivatalhoz áttette. Az apa a tatabányai gyámhivatalnál tett nyilatkozata szerint, ha gyermekei a nagyszülőnél szeretnének maradni, akkor abba beleegyezik, de kérte, hogy korlátlanul tarthasson velük a kapcsolatot.
	Tatabánya Város Gyámhivatala július 20-án megküldte a gödöllői társhatóságnak az apával felvett jegyzőkönyvet. Ugyanekkor illetékességből visszaküldte a gyámügyi iratokat, mivel a kiskorúak állandó lakcíme Gödöllő volt, tatabányai lakcímük pedig nem volt. A gödöllői gyámhivatal az iratokat július 30-án átvette.
	A nagyszülők lakásán augusztus 31-én a gyámhivatal ügyintézője környezettanulmányt készített, majd szeptember 10-én a gödöllői gyámhivatal hozzájárult a két gyermek nagyszülők általi családbafogadásához.  Az anyai nagymamát a gyermekek gyámjául nevezték. A gyám 1999 szeptemberében megigényelte, és ettől kezdve kapja a gyermekek után járó családi pótlékot.
	A gyám 2000 januárjában kérte a Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztár Kirendeltségétől, hogy az 1999 május-augusztus közötti időszakra esedékes családi pótlékot utalják át a számlájára. Februárban az Egészségbiztosítási Pénztártól azt a választ kapta, hogy a kérdéses időszakra nem tudnak családi pótlékot utalni, mert a nagyszülő csak a gyámkirendelő határozat kézhezvétele után naptól jogosult a családi pótlék igénylésére.
	A gyám márciusban a Család-és Szociális Minisztérium állásfoglalását kérte az elmaradt családi pótlék kiutalásával kapcsolatosan. A válaszlevelet megelőzően áprilisban a minisztérium képviselője telefonon felhívta a gödöllői gyámhivatal vezetőjét és megállapodtak abban, hogy az elmaradt négyhavi családi pótlék összegét közösen kifizetik a gyámnak. Ennek az volt az oka, hogy a családok támogatásáról szóló 1998. évi LXXXIV. törvény rendelkezései szerint a gyámnak a kérdéses időszakra valóban nem járt az iskoláztatási támogatás, és a törvény méltányosság gyakorlására sem ad lehetőséget. A gyámhivatali ügyintéző feljegyzése szerint a gyám a felajánlott összeget nem fogadta el. Visszautasítását azzal indokolta, hogy nem akarja elvenni másoktól azt a pénzt, ami véleménye szerint neki a törvény alapján jár. A minisztérium osztályvezetője májusban kelt levelében arról tájékoztatta a gyámot, hogy 1999 májusa és augusztusa között az apa - mint az abban az időszakban a gyermekek törvényes képviseletét ellátó szülő - igényelhette volna a családi pótlékot, ha a saját háztartásában gondozza a gyermekeit. A család-és szociálisügyi  miniszter 10.000 forint rendkívüli segély kiutalását engedélyezte a gyámnak.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak

•	1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról
Csjt. 93. § Az a kiskorú, aki nem áll szülői felügyelet alatt, gyámság alá tartozik.
Csjt. 94. § (1) A gyámság alá tartozó kiskorú részére a gyámhivatal gyámot rendel.
(2) A gyámhatóság a gyámrendelés iránt hivatalból intézkedik

•	1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
70. § (1) A szülői felügyeletet gyakorló mindkét szülő vagy a szülői felügyeletet egyedül gyakorló szülő kérelmére - a különélő másik szülő meghallgatásával - a gyámhivatal hozzájárulhat ahhoz, hogy a szülő egészségi állapota, indokolt távolléte vagy más családi ok miatt a gyermeket a szükséges ideig más, általa megnevezett család átmenetileg befogadja, gondozza és nevelje, feltéve, hogy a családbafogadás a gyermek érdekében áll.
(2) A családbafogadás ideje alatt a szülő felügyeleti joga szünetel.
(3) A családbafogadás a szülő tartási kötelezettségét nem érinti.
(4) A gyámhivatal a kérelem benyújtásakor tájékoztatja a szülőt jognyilatkozatának következményeiről.
71. § (1) A gyámhivatal a családbafogadáshoz akkor járul hozzá, ha a családba fogadó szülő személyisége és körülményei alapján alkalmas a gyermek gondozására, nevelésére, a gyámság ellátására, valamint e feladatok ellátását maga is vállalja.
(2) A családba fogadó szülőt (szülőket) a gyámhivatal gyámul rendeli.
(3) A családbafogadás az alapul szolgáló ok előrelátható fennállásáig tart. A családbafogadást a gyámhivatal a gyám tájékoztatása alapján évente felülvizsgálja.
(4) A szülőt megilleti a kapcsolattartás joga, valamint a gyermek sorsát érintő lényeges kérdésekben való együttes döntési jog. A gyermek sorsát érintő lényeges kérdésekben felmerült vitákban a gyámhivatal dönt.
(5) Különösen indokolt esetben a gyámhivatal a szülőt feljogosíthatja a vagyonkezelés és a gyermek vagyoni ügyében a törvényes képviselet jogával.
(6) A családbafogadást meg kell szüntetni, ha azt a szülő vagy a családba fogadó szülő kérte. Ha a családbafogadás oka továbbra is fennáll, a gyámhivatal a családbafogadás megszüntetését követően a gyermekvédelmi gondoskodás más formájáról intézkedik.

•	149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról
19. § Ha a gyermek szülei nem élnek együtt és a gyermek azért nem áll szülői felügyelet alatt, mert az őt eddig nevelő szülő... meghalt, a gyámhivatal megállapítja a másik szülő szülői felügyeleti jogának feléledését és felhívja őt joga gyakorlására, feltéve, hogy nem áll a szülői felügyelet megszüntetését kimondó ítélet hatálya alatt, vagy a szülői felügyeleti joga nem szünetel a Csjt. 91. § (1) bekezdésének a) és b) pontja alapján, illetőleg a gyermek másnál történő elhelyezése iránt nem indokolt pert indítani.

•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
2. § (6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
(7) A közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik.
6. § (1) Ha jogszabály másként nem rendelkezik, az eljárásra illetékes a) az a közigazgatási szerv, amelynek területén az ügyfél állandó vagy ideiglenes lakóhelye (székhelye, telephelye) van;
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

•	1998. évi LXXXIV. törvény a családok támogatásáról
Cst. 9. § (1) Iskoláztatási támogatásra jogosult a szülő, a nevelőszülő, a hivatásos nevelőszülő, a gyám arra a saját háztartásában nevelt gyermekre tekintettel, aki a) tanköteles;

A vizsgálat megállapításai
	A rendelkezésemre álló iratokból megállapítottam, azt követően, hogy a nagyszülő lánya halálát bejelentette a gyámhivatal megkereste és nyilatkoztatta a gyermekek apját. Mivel az apa szülői felügyeleti joga a gyermekek édesanyának halála után feléledt, és ekkor még nem járult hozzá, hogy gyermekeit a nagyszülő családjába fogadja, ezért a gyámhivatal nem rendelkezhetett a gyámnevezésről. Mind az apa, mind a nagyszülő együttműködött a gyámhivatallal. Az idézésekre megjelentek, a nagyszülő vállalta a gyermekek gyámságát, az apa sem zárkózott el e megoldás elől. Az ügyintézést lassította, hogy az apa korlátlan kapcsolattartást kért, és addig amíg ennek feltételeit nem tisztázta a gyermekeit nevelő nagyszülőkkel, nem járult hozzá családbafogadásukhoz. 1999. július 2-án a nagyszülő jegyzőkönyvbe mondta, hogy megigényli a gyermekek után járó iskoláztatási támogatást. A gyámhivatal ügyintézőjének tájékoztatni kellett volna a nagyszülőt - és az apát is - arról, hogy addig a nagyszülő nem jogosult az iskoláztatási támogatásra, amíg nem nevezik a gyermekek gyámjául. A támogatást akkor még csak az apa igényelhette volna meg, ő is csak akkor, ha állandó bejelentett lakcíme megegyezett volna a gyermekeiével. Mivel ekkor már a 30 napos ügyintézési határidőt meghaladta a gyámhivatal eljárása, ezért az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény ( a továbbiakban: Áe ) 15. § (5) bekezdése értelmében az ügyintézési határidejüket meg kellett volna hosszabbítaniuk.
	A gödöllői gyámhivatal eljárási szabályt sértett, amikor 1999 júniusában a gyermekek gyámügyi iratát illetékességből az apa lakóhelye szerint illetékes tatabányai gyámhivatalhoz áttette. A gyermekeknek nem volt bejelentett lakcímük Tatabányán, ezért az ottani gyámhivatal nem járhatott el ügyükben. A tatabányai gyámhivatal a 30 napos ügyintézési határidőn belül visszaküldte az iratokat az eljárásra illetékes gödöllői gyámhivatalnak.
	A gyámügyi iratok ugyan 1999. július 30-án visszaérkeztek a gödöllői gyámhivatalhoz, de a nagyszülőknél a környezettanulmányt csak egy hónap múlva készítették el. A gyámot csak  a visszaküldött iratok kézhezvételétől számított több mint 30 nap múlva neveztek, az ügyintézési határidőt ismét nem hosszabbították meg.
	Vizsgálatom során megállapítottam, hogy a gödöllői gyámhivatal a bejelentést követően az ügyintézési határidőn belül megkezdte az eljárási cselekményeket annak érdekében, hogy a gyermekek sorsát rendezze. Az apa szülői felügyeleti joga feléledt, tehát a kiskorúak nem maradtak törvényes képviselő nélkül. Elhunyt édesanyjuk viszont azt szerette volna, ha nagyanyjuk neveli őket, aki ezt vállalta is. A gyermeke ténylegesen a nagyszülőnél nevelkedtek, de a nagyszülő iskoláztatási támogatást csak a gyámmá való nevezése után igényelhetett. Mivel az érdekeltek a hatósággal együttműködtek ezért, ha a gödöllői gyámhivatal nem teszi át indokolatlanul a tatabányai társhatósághoz az iratokat a nagyszülőknél a környezettanulmányt nem az iratok visszaérkezése után egy hónappal készíti el az eljárást az Áe. szerinti meghosszabbított 60 napos ügyintézési határidőn belül valószínűleg lefolytathatta volna. A gyám hamarabb igényelhette volna a családi pótlékot. A késedelmes ügyintézéssel a gyámhivatal megsértette a gyám jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő jogát.
	Mivel a kiesett négyhavi családi pótlék összegének megtérítését a Család-és Szociálisügyi Minisztérium és az eljáró gyámhivatal felajánlotta, a minisztérium rendkívüli segéllyel enyhítette a család anyagi gondjait, ezért a gyermekek szociális biztonságot fűződő joga nem sérült.
	A jövőbeli alkotmányos visszásságok elkerülése érdekében kezdeményezem Gödöllő Város Gyámhivatalának vezetőjénél, hogy a jövőben fokozottan ügyeljen arra, hogy az eljáró ügyintézők az eljárási szabályokat és az elintézési határidőt tartsák be, a vonatkozó jogszabályokról pedig  tájékoztassák az ügyelet. 

Budapest, 2001. február 20. 

Gönczöl Katalin